Title: ACTIVITAT: Casa del poeta tràgic (2a part)
Course: Història de l'art. 2n Batxillerat

La Casa del poeta tràgic, Pompeia: decoració

EL MOSAIC

Casa del poeta tràgic, Pompeia
El sacrifici d'Ifigènia, Empúries (Catalunya)

1. El mosaic romà

El mosaic era una de les formes de decoració més apreciades entre les classes benestants del món antic. Aquesta tècnica s'emprava sota dues formes: el mosaic mural i el mosaic pavimental.

Si vols saber més sobre els mosaics romans, visita aquesta web. | Es coneix com a mosaic, opus tessellatum, una decoració de paviment o de paret realitzat amb tessel·les de diversos colors i materials. Les tessel·les acostumen a ser cubs més o menys regulars de mig centímetre de costat. Els materials podien ser des de marbres de colors (basalts, granit, pòrfid, serpentina), pedres semiprecioses (malaquita, lapislàzuli, cornalina) fins a vidre o esmalt, o bé ceràmica. La tècnica de col·locació dels mosaics està descrita amb detall per Vitrubi i per Plini el Vell

Marca les cinc afirmacions correctes sobre els mosaics.

- El mosaic era una de les formes de decoració més apreciades pels romans.
- El mosaic es coneix com a opus tessellatum.
- El mosaic era una decoració feta amb tessel·les de diversos colors i materials.
- Les tessel·les acostumen a ser cubs més o menys regulars de mig centímetre de costat.
- Les tessel·les podien ser de marbres de colors, pedres semiprecioses, vidre, esmalt, ceràmica.
- La tècnica dels mosaics és poc coneguda.
- El mosaic era utilitzat per les classes populars romanes.

2. Tipus de mosaics

En la tècnica del mosaic observem 4 estils:

1. Opus signinum. Es la tècnica més senzilla i s'utilitzava per pavimentar. Consisteix en un tipus de paviment llis fet amb calç i pols de rajoles, de teules o d’àmfores que ja no servien, en el qual s’encastaven pedretes o tessel·les tot representant motius geomètrics senzills i sense massa complicacions.
2 . Opus tessellatum. Consistia en combinar petits daus de colors (tessel·les) que es col·locaven un al costat de l’altre sobre una base preparada. Les tessel·les eren més o menys grans segons la qualitat del mosaic. Amb la combinació de tessel·les de diferents colors s’aconseguiren bells efectes cromàtics, tant en els mosaics figuratius com en els mosaics de motius geomètrics. |
3. Opus vermiculatum. És una varietat més fina i més minuciosa de l’opus tessellatum. Aquesta tècnica és d'origen hel·lenístic. Utilitzava tessel·les minúscules que eren col·locades imitant les pinzellades d’una pintura. El mot vermiculatum és derivat de verm (cuc). Aquests mosaics, generalment, no eren fets in situ, sinó en tallers especialitzats. Aquesta varietat s'utilitzava per fer el motiu central o emblema d'un mosaic.La seva funció era purament decorativa, com si fos una catifa de luxe al centre d’una habitació. |
4. Opus sectile. És una tècnica desenvolupada durant els segles III i IV n.e. fet mitjançant plaques de marbre o d’altres pedres tallades geomètricament. Podien formar dibuixos geomètrics variats, o fins i tot figurats en època tardana. | Contesta les qüestions sobre els diferents tipus de mosaics:

- Quants tipus de mosaics coneixes?
Feedback: Quatre.
- Quin tipus de motius representa l'opus signinum?
Feedback: Representa motius geomètrics molt senzills.
- L'opus tessellatum representava motius geomètrics i figuratius?
Feedback: Sí.
- Quina és la varietat de mosaic més fina i més minuciosa?
Feedback: L'opus vermiculatum.
- Quin tipus de mosaic utilitzava plaques de marbre o d’altres pedres tallades geomètricament?
Feedback: L'opus sectile.
- Com s'anomenen les peces amb les que s'elaboren els mosaics?
Feedback: Tessel·les.

3. Tipus de mosaics

1 | 2
3 | 4
Identifica els tipus de mosaics de les fotografies:

- Opus signinum
Feedback: 4
- Opus tessellatum
Feedback: 1
- Opus vermiculatum
Feedback: 2
- Opus sectile
Feedback: 3

Final de la ramificació

Final de la ramificació

1. Cave canem

Cave canem (Casa del poeta tràgic)
Al paviment del vestíbul de l’entrada trobem el famos mossaic que representa un gos guardià amb la inscripció“Cave Canem”, que significa “Compte amb el gos”. Es tracta d'un opus tessellatum. | Quin tipus de mosaic és aquest?

- Opus tessellatum
- Opus signinum
- Opus sectile
- Opus vermiculatum

2. Cave canem

Aquest mosaic és una representació molt realista d’un gos guardiàde pelatge negre amb taques blanques, de dimensions reals i actitud amenaçadora.Apareix subjectat amb una cadena i amb una inscripció: CAVECANEM. La inscripció significa "Alerta amb el gos".

La major part del mosaic és en blanc i negre, només hi ha alguns punts de color vermell als ulls, el collar i la cadena.
Tria les quatre afirmacions correctes sobre aquest mosaic:

- És un mosaic molt realista.
- Representa un gos guardià de pelatge negre amb taques blanques.
- El gos es representa lligat amb una cadena i amb una inscripció: CAVECANEM.
- És un mosaic fet en blanc i negre, amb alguns tocs de vermell (ulls, collar i cadena).
- Es tracta de la representació d'un gos guardià de pelatge blanc.
- És d'una gran riquesa cromàtica.
- El gos apareix solt per poder protegir la casa i els seus habitants.

3. Cave canem

Aquest mosaic es trobava al terra del passadís que comunicava l'atrium amb la porta del carrer.

Els gossos guardians de la casa eren animals que estaven lligats durant el dia i deslligats a la nit per defensar la casa i els seus habitants. Pel que sembla el gos de la Casa del poeta tràgic va ser sorprès pel volcà quan encara es trobava lligat (es va fer un relleu en guix del gos).
 | El mosaic Cave canem es trobava al terra de l'atrium?

- No.
- No
- no.
- no

4. Cave canem

Aquest mosaic és un dels més coneguts de Pompeia. Avui dia veiem en moltes cases al costat de la porta d'entrada un llamborda amb la figura d'un gos o una simple llegenda: "Compte amb el gos!". Com podem observar aquest costum data de temps antics ja que a Pompeia aquest anunci es realitzava amb tot tipus de luxe: el gos està realitzat en mosaic de gran qualitat. |
Mosaic romà d'Empúries (Catalunya) | Al principi, quan l'art del mosaic va començar a desenvolupar-se a Roma, es feia sobretot per decorar els sostres o les parets i poques vegades els sòls perquè es tenia por que no oferís suficient resistència. Però més tard, quan aquest art va arribar a la perfecció, van descobrir que es podia trepitjar sense risc i va començar la moda de fer paviments de luxe. Els mosaics com a paviment tenien per als romans una funció decorativa, com una catifa d'alta qualitat en els temps moderns. Tria les tres afirmacions correctes sobre els mosaics:

- Al principi el mosaic es feia per decorar els sostres o les parets.
- Els mosaics tenien per als romans una funció decorativa.
- La imatge del gos del mosaic de la Casa del poeta tràgic com a advertiment és molt popular.
- La funció dels mosaics romans era commemorativa de fets importants.
- En un principi el mosaic romà es feia per decorar els terres.

Altres mosaics de la Casa del poeta tràgic

El nom de la casa deriva d'un mosaic que decorava el terra del tablinum. Aqeust mosaic representava un instructor d'actors de teatre i el grup d'actors preparant-se per representar un drama satíric.

On es localitzava el mosaic que ha donat nom a la Casa del poeta tràgic?

- Tablinum o despatx.
- Atrium.
- Triclinium.
- Cubiculum.
- Termes.

Final de la ramificació

Final de la ramificació

LA PINTURA

Pintura del Jardí de la vil·la de Lívia, Roma
Pintura de la Vil·la dels Misteris de Pompeia | El sacrifici d'Ifigènia de la Casa del poeta tràgic de Pompeia

PINTURA ROMANA

1. La pintura romana: estils

Era típic d'una domus romana tenir les parets pintades i d'això se'n deriva una gran riquesa quantitativa de decoracions pictòriques. Malgrat això, les restes de pintura romana són mínims i gairebé es redueixen a les mostres de les ciutats de Pompeia i Herculà.

En l'estudi de les pintures d'aquestes ciutats, els historiadors de l'art han establert quatre estils:

Hi ha quatre estils o esquemes decoratius pompeians:
- Primer estil pompeià o estil d'incrustació difós els segles I-II a.C. Es caracteritza per la imitació de blocs de marbre o columnes. | - Segon estil o estil arquitectònic cap al 120 a.C. Aquest estil simula elements arquitectònics (columnes , finestres, etc.). Apareixen patrons geomètrics més minuciosos i complicats. Es pinten vistes de paisatges urbans i jardins i l'ús de la perspectiva és prou correcte.
- Tercer estil o estil ornamental que arriba fins la meitat del segle I amb l'emperador Claudi. Es caracteritza per representar una arquitectura fantàstica fent un efecte de finestra que s'obre a un món imaginari. Hi introdueix garlandes i amorets en escenes generalment grogues sobre fons foscos.
- Quart estil o estil il·lusionista documentat a Pompeia cap a l'any 60. Es reprèn la perspectiva del segon període però es fan servir més colors i més elements decoratius. Introdueix formes arquitectòniques molt diverses, requadres amb escenes mitològiques, d'amor, picaresques i quotidianes, i paisatges imaginaris.
Escolta
Llegeix fonèticament

- On es conserva la majoria de la pintura romana?
Feedback: A Pompeia i Herculà.
- Quants estils pictòrics s'estableixen tradicionalment?
Feedback: Quatre estils.
- Quin és l'estil més antic?
Feedback: L'estil d'incrustació, que imitava grans lloses de marbre.
- Què pretenia l'estil arquitectònic?
Feedback: Simular elements arquitectònics (finestres, portes...) amb una perspectiva bastant correcta.
- Com anomenem l'estil més imaginatiu i fantàstic?
Feedback: Tercer estil o estil ornamental.
- El quart estil o estil il·lusionista incorpora escenes d'amor, picaresques, mitològiques...?
Feedback: Sí.
- Quina tècnica de pintura utilitzaven els romans per decorar els murs de les cases, palaus i altres edificis?
Feedback: La pintura al fresc.

2. La pintura romana: estils

1 Vil·la de Fabio Sinistor de Boscoreale (Itàlia), segle I a.n.e. | 2 Pintures del triclinium de la casa de Lívia de Prima Porta (Itàlia), segle I a.n.e.
3 Vil·la dels Misteris de Pompeia (Itàlia), segle I a.n.e. | 4 Casa dels Vetii de Pompeia, segle I n.e.
Identifica els estils de les pintures:

- Primer estil o estil d'incrustació
Feedback: 3
- Segon estil o estil arquitectònic
Feedback: 1
- Tercer estil o estil ornamental
Feedback: 2
- Quart estil o estil il·lusionista
Feedback: 4

Final de la ramificació

Final de la ramificació

1. El Sacrifici d'Ifigènia

La Casa del poeta tràgic tenia nombroses pintures de temàtica mitològica com ara Ariadna i Teseu, Venus pescadora o Narcís, tot i que la més significativa és el Sacrifici d'Ifigènia. | Aquil·les lliura Briseida a Agamèmnon (fragment), Casa del poeta tràgic
Alcestis i Admeto, Casa del poeta tràgic | El Sacrifici d'Ifigènia és una pintura feta amb la tècnica del fresc sobre el mur. Aquesta obra, datada cap a l'any 62 n.e., es trobava en el pòrtic del peristil de la domus, avui en el Museu Nacional d'Arqueologia de Nàpols (Itàlia). Pertany a l'anomenat Quart estil o Estil Il·lusionista. Es creu que és una rèplica d'una pintura original del pintor grec Timantes, del segle IV a.n.e. La pinturarecull els dramàtics moments anteriors al sacrifici d’Ifigènia. En l’escena es veu com dos guerrers grecs –Ulises i Diomenes- porten Ifigènia per ser sacrificada en honor d'Artemis. A la dreta l’endeví Calcant i a l’esquerra assegut Agamèmnones tapa el rostre amb horror.
El sacrifici d'Ifigènia, Casa del poeta tràgic
Marca les quatre afirmacions correctes sobre el Sacrifici d'Ifigènia:

- La Casa del poeta tràgic estava decorada amb nombroses pintures de temàtica mitològica.
- El Sacrifici d'Ifigènia és una pintura mural al fresc.
- Aquesta pintura es trobava en el pòrtic del peristil de la Casa del poeta tràgic.
- Pertany a l'anomenat Quart estil o Estil Il·lusionista.
- És una pintura datada cap al segle IV n.e.
- Sembla una obra original del pintor romà Timantes.
- És una obra de temàtica religiosa.

2. El sacrifici d'Ifigènia

El Sacrifici d'Ifigènia segle I n.e., Casa del poeta tràgic de Pompeia | Sembla que el contingut del Sacrifici d'Ifigènia està inspirat en el d’una pintura desapareguda de Timantes, un famós pintor grec del segle IV a.n.e. Sobre aquesta pintura de Timantes Plini el Vell ens diu: “Ifigènia era a la vora de l’altar a punt de ser sacrificada. L’artista pintà tots els personatges presents aclaparats per la tristesa, especialment el seu oncle, i hi esmerçà tots els trets d’aflicció, per la qual cosa va cobrir amb un vel el rostre del seu pare, en sentir-se incapaç de representar-lo amb dignitat”. (Plini el Vell, Història Natural XXXIII 73) | El Sacrifici d'Ifigènia 370 a.n.e. en un crater de campana grec

- En quin pintor grec sembla inspirat el Sacrifici d'Ifigènia?
Feedback: En Timantes.
- Qui descriu la pintura de Timantes?
Feedback: Plini el Vell
- Era habitual que els pintors romans s'inspiressin en obres gregues?
Feedback: Sí.

3. El sacrifici d'Ifigènia

El Sacrifici d'Ifigènia és una pintura feta amb la tècnica del fresc sobre mur. Decorava un mur del pòrtic del peristil de la casa. Pertany a l'anomenat Quart estil o Estil il·lusionista, que es caracteritza per:

- Composicions fantàstiques, irreals, màgiques, tot i que els personatges es representen de forma realista, les escenes i l’arquitectura són teatrals.
- Escenes mitològiques, d'amor, picaresques, quotidianes, familiars.
- Sensació de perspectiva amb la incorporació de diferents plànols.
- Colors vius: vermells, blaus, ocres… Combinació de colors càlids i freds.
- Clarobscurs. Juga amb la llum i l’ombra per crear volums.
Marca les quatre afirmacions correctes sobre els Quart estil del
Sacrifici d'Ifigènia:

- Arquitectures fantàstiques, teatrals, màgiques...
- Escenes mitològiques
- Sensació de perspectiva
- Colors vius: vermells, blaus, ocres…
- Imitació de grans lloses de marbre
- Simulació d'elements arquitectònics pintats
- Paisatges imaginaris omplen els murs

4. Sacrifici d'ifigènia

 | A quin estil pertany el fresc del Sacrifici d'Ifigènia? |

- Primer estil o Estil d'Incrustació
- Segon estil o Estil Arquitectònic
- Tercer estil o Estil Ornamental
- Quart estil o Estil Il·lusionista

5. Sacrifici d'Ifigènia

El Sacrifici d'Ifigènia recull els dramàtics moments anteriors al sacrifici d’Ifigènia. En l’escena es veu com dos guerrers grecs –Ulises i Diomedes- porten Ifigènia cap a l'altar del sacrifici. A la dreta apareix l’endeví Calcant i, assegut a l’esquerra, Agamèmnon es tapa el rostre amb horror. La deessa Àrtemis està representada sota tres aspectes diferents: la petita estatueta sobre la columna (Àrtemis amb dos gossos), al fons a la dreta amb l’arc i les fletxes com la divina caçadora i, al fons a l'esquerra, sobre una cérvola (que al final substituirà la pobre Ifigènia). | Contesta les qüestions sobre aquest fresc:

- Quins guerrers grecs arrosseguen la noia?
Feedback: Ulises i Diomedes
- Qui és el personatge que es tapa el rostre?
Feedback: Agamèmnon, el pare d'Ifigènia
- Com s'anomena l'endeví?
Feedback: Calcant
- En quantes ocasions apareix representada la deessa Àrtemis?
Feedback: En tres
- Qui era la deessa grega de la caça i la natura?
Feedback: Àrtemis

6. Sacrifici d'Ifigènia

 | El sacrifici d'Ifigènia és un episodi anterior a la Ilíada i es produeix abans de salpar cap a Troia. Agamèmnon, per consell de Calcant, accepta el sacrifici de la seva filla Ifigènia sobre l'altar d'Àrtemis per apaivagar la còlera de la deessa, que retenia l'estol grec a Àulida sense vent. Llavors, Agamèmnon fa venir Ifigènia a Àulida amb el pretext d'un casament amb Aquil·les abans de salpar. A l'últim moment, Àrtemis substitueix la noia per una cérvola, i així pot lliurar-se del sacrifici.

- Els grecs anaven cap a ...
Feedback: Troia.
- Ifigènia era filla ...
Feedback: d'Agamèmnon.
- Els vaixells grecs no podien sortir per ...
Feedback: falta de vent.
- Àrtemis castiga als grecs perquè ...
Feedback: han mort un dels seus cèrvols sagrats.
- En l'últim moment, Àrtemis substitueix Ifigènia ...
Feedback: per una cèrvola.

7. Sacrifici d'Ifigènia

La pintura té una funció decorativa, però també té una funció simbòlica-ostentació de la riquesaper part dels propietaris- i una funció didàctica o moral -ensenya que el destí humà està en mans dels dés i que, si hi confies, tindràs una recompensa.

Quines funcions tenia la pintura?

- Funció decorativa
- Funció simbòlica
- Funció didàctica
- Funció religiosa
- Funció constructiva
- Funció funerària

8. Sacrifici Ifigenia

El model i la tècnica dels mosaics i les pintures romanes, van ser en bona part heretada del món grec, on ja es decoraven els sòls i les parets en el segle III a.n.e.
Les esglésies paleocristianes dels segles IV i V i, posteriorment, l'Imperi Bizantí, van heretar la tradició dels mosaics, prenent com a exemple les pintures gregues i alguns temes que en elles es representaven.
D'on prenen model els mosaic i les pintures romanes? |

- De Grècia
- D'Egipte
- De l'Imperi Bizantí
- De Mesopotàmia

9. Sacrifici d'Ifigènia

Pompeia era el lloc de moda en aquella època; en aquesta zona de la Campània, al sud d'Itàlia, rics i patricis romans, acostumaven a descansar envoltats de luxe. Vil·les i domus s'omplien de rics mosaics i pintures, amb representacions de déus, escenes quotidianes, lluites de gladiadors, batalles...
Després de molts segles de l'erupció del Vesuvi, i sobretot a partir del regnat del Borbó Carlos III (1759-1788), gràcies a les excavacions, va sortir a la llum aquesta magnífica ciutat.
 |  | Quin volcà va destruir la ciutat de Pompeia?

- El Vesuvi.
- el Vesuvi.
- El Vesuvi
- el Vesuvi
- Vesuvi.
- Vesuvi

Final de la ramificació

Final de la ramificació

Final

 | En quina ciutat està la Casa del poeta tràgic? |

- Pompeia.
- Pompeia
- A Pompeia.

Final de la ramificació

Final de la ramificació