Title: IMATGES: els frisos de l'Altar de Zeus
Course: Història de l'Art > Section: L'ARQUITECTURA GREGA

Fris interior Tèlef

El fris interior narra la història de Tèlef, fill d'Hèrcules i heroi fundador de la ciutat de Pèrgam. Les seves dimensions era inferior a l'exterior, ja que només mesurava 1,53 metres d'alçada i uns 80 de longitud. L'obra és posterior a l'anterior i de diferents artistes. A diferència de la Gigantomàquia en aquest no es representa una única escena, sinó que es fa la narració seguida del mite. A més les figures es troben ubicades en fons paisatgístics, naturals i arquitectònics, i amb una mesura expressiva que recorda l'estil més classicista.

http://pergamon.secondpage.de/telephos/index.html

Gigantomàquia

Un fris espectacular (2,30 m d'alçada i 113 metres de longitud) recorre el basament exterior de l'altar de Zeus . El tema que representa és la lluita mítica dels déus grecs contra els gegants, descrita detalladament per Hesíode en la seva Teogonia. Els gegants, fills dels déus primordials Gea (la Terra) i Urà (el Cel), s'han alçat contra els déus de l'Olimp per aconseguir el domini de la creació. El tema realment és una al·legoria de la lluita entre el Bé i el Mal, o, si volem, entre l'ordre legítim i la civilització i l'arbitrarietat i el caos. Aquest tema tenia especial significat per l'estat hel·lenístic de Pèrgam -centre d'art, ciència i cultura-, ja que per a ells constituïa l'al·legoria de la seva pròpia lluita victoriosa que des del segle III a.C. lliuraven per sobreviure contra els seus enemics bàrbars (perses i gals) o contra altres regnes veïns com els selèucides. Es creu que el motiu concret per a la construcció de l'altar va ser el triomf obtingut per Eumenes II en la batalla de Magnèsia, l'any 190 a. C., sobre els seléucidas i els celtes o gálatas.
http://pergamon.secondpage.de/gigantomachie/index.html