Title: Aqüeductes
Course: Història de l'Art

Q: L'aqüeducte de les Ferreres és una gran obra de l'enginyeria romana. Segòvia, Mèrida, Toledo, Sevilla i moltes altres ciutats d'Hispània tenien o tenen aqüeductes similars. | [Image: wegovia] Aqüeducte de Segòvia, segle I n.e.
[Image: merida] Aqüeducte de Mèrida, segle I n.e. | [Image: sevilla] Aqüeducte de Sevilla, segle I i II n.e.
[Image: toledo] Aqüeducte de Toledo, segle III n.e. | S'han trobat restes d'aqüeducts romans en moltes ciutats de la península Ibèrica? [sí/no]
A: Sí. / sí

Q: [Image: seg] Aqüeducte de Segòvia, segle I | Consulta la web de J.Arrimada i contesta les qüestions sobre l'aqüeducte de Segòvia:
- A quin arquitecte devem aquesta obra? | L'arquitecte és desconegut.
- A quin estil arquitectònic pertany? | Romà imperial.
- Quin tipus d'edifici és? | És una obra pública destinada a transportar aigua.
- De quin material està fet? | De granit..
- En quin sistema està construit? | Voltat: arcs de mig punt.
- On es localitza? | A Segòvia (Espanya).
- Quan es va construir? | Sembla que entre els anys 90 i 105.

Q: Identifica l'aqüeducte de les Ferreres:
1 [Image: 1] | 2 [Image]
3 [Image: 3] | 4 [Image: pont]
A: 3

Q: [Image: segovia] | [Image: segovia]
[Image: segovia] | Consulta la web de J.Arrimada i marca totes les afirmacions correctes sobre l'aqüeducte de Segòvia:
- Té dues parts: una de 78 arcs de mig punt i una segona de 44 arcades dobles sobreposades.
- Tots els arcs estan construïts amb grans carreus de granit units sense morter.
- Té dos nínxols, que en època romana guardaven imatges de déus o de l'emperador.
- Pren l’aigua del cabal del riu Frío.
A: Té dues parts: una de 78 arcs de mig punt i una segona de 44 arcades dobles sobreposades.; Tots els arcs estan construïts amb grans carreus de granit units sense morter.; Té dos nínxols, que en època romana guardaven imatges de déus o de l'emperador.; Pren l’aigua del cabal del riu Frío.

Q: Els romans van construir nombrosos aqüeductes (aquaeductūs) per proporcionar aigua potable a tota la ciutat (cases, banys, fonts, etc.). En les ciutats grans, la necessitat d’obtenir aigua obligava a edificar nous projectes per subministrar-la a qualsevol punt de la ciutat. És així com va sorgir l’aqüeducte. | [Image: segovia] Aqüeducte de Segòvia (90-105)
[Image: tarragona] Aqüeducte de Tarragona (segle II) | Quina era la funció dels aqüeductes romans?
- Proporcionar aigua potable a la ciutat.
- Organitzar les curses de quàdrigues. (T'equivoques: curses de quàdrigues=circ)
- Facilitar la higiene dels ciutadans. (T'equivoques: era més propi de les termes)
- Facilitar la comunicació. (T'equivoques: era funció de ponts i calçades)
- Recordar gestes importants. (T'equivoques: era funció de les construccions commemoratives)
A: Proporcionar aigua potable a la ciutat.

Q: Un aqüeducte començava amb un sistema de captació d’aigua. L’aigua passava als canals des d’un dipòsit (caput aquae). S’utilitzaven tant canals oberts (riui) com canals coberts amb tubs de plom (fistulae) o de ceràmica (tubuli fictiles). No obstant, aquests últims no es feien servir sempre ja que eren costosos i poc fiables. | [Image: flaviobtiga] Aqüeducte de Flaviobriga (Castro Urdiales, Cantàbria)
[Image: canal]Aqüeducte de Cella (Terol), segle I a.n.e. [Image: vewlilla] Aqüeducte de Velilla (Palència) | Sempre que era possible, el canal transcorria sobre el sòl recolzat en un mur. Si el terreny s’elevava, el canal quedava soterrat (riuus subterraneus) i formava una galeria subterrània, excavada en la roca. Aquests canals subterranis estaven comunicats amb la superfície mitjançant els pous (putei) col·locats cada certa distància. Si s’havia de vèncer una forta depressió o desnivell, es recorria a la construcció d’arcs que sostenien el canal i el mantenien al nivell adequat; aquesta construcció d'arcs és la que habitualment denominem aqüeducte.
Quan el canal arribava a les muralles de la ciutat, tota l’aigua es recollia en una cisterna i des de la que es distribuïa. Informació extreta de http://domusapientiae.wordpress.com/2010/06/02/els-aqueductes-romans/ | Contesta les qüestions:
- Quins tipus de canals utilitzaven els romans? | Canals oberts i també canals coberts amb tubs de plom o de ceràmica.
- Quina era la forma més habitual del canal? | Sobre el sòl recolzat en un mur.
- Què feien amb el canal si el terreny s'elevava? | El soterraven excavant una galeria subterrània.
- Què feien per salvar una depressió del terrreny? | Construïen arcs que mantenien el canal al nivell adequat.

Q: Mira el vídeo | La construcció dels aqüeductes es basava en càlculs molt precisos?
A: sí. / sí

Q: [Image: merida] Aqüeducte de Mèrida, segle I | Un cop que l'aigua arribava a les ciutats es distribuïa cap a tres punts, quins? (Si no ho recordes, consulta Aqüeductes de la web laberint )
- Fonts públiques
- Termes
- Cases privades
- Basíliques
- Circs
- Fòrum
A: Fonts públiques; Termes; Cases privades

Q: A la península Ibèrica hi destaquen tres aqüeductes:
- L'aqüeducte de les Ferreres, que transportava aigua del riu Francolí a la ciutat de Tàrraco.

[Image: tarraco]
- L'aqüeducte de Los Milagros, que subministrava aigua a Emerita Augusta des de l'embassament de Prosèrpina (segle II).

[Image: merida]
- L'aqüeducte de Segòvia, que transportava aigua del riu Frío a la ciutat de Segòvia, (90-105).

[Image: segovia]
Quins aqüeductes espanyols coneixes?
- Aqüeducte de Segòvia
- Aqüeducte de Tarragona
- Aqüeducte de Mèrida
- Aqüeducte de Madrid
- Pont du Gard
A: Aqüeducte de Segòvia; Aqüeducte de Tarragona; Aqüeducte de Mèrida

Q: 1 [Image: seg] | 2 [Image: 2]
3 [Image: 3] | Identifica els aqüeductes de les fotografies:
- Aqüeducte de Les Ferreres (Tarragona)? | 2
- Aqüeducte de Segòvia? | 1
- Aqüeducte de Los Milagros (Mèrida)? | 3

Q: [Image: segòvia] Aqüeducte de Segòvia (primera part) | [Image: segovia] Aqüeducte de Segòvia
Quina era la funció d'aquest aqüeducte?
- Proveir d’aigua la part alta de la ciutat de Segòvia.
- Subministrar aigua a la ciutat de Tàrraco. (Llegeix un altre cop!!)
- Facilitar el pas d'un riu.
- Defensar la ciutat de Segòvia.
- Facilitar les comunicacions.
A: Proveir d’aigua la part alta de la ciutat de Segòvia.

Q: [Image] | [Image: segovia]
"L'aqüeducte de Segòvia és l'obra d'enginyeria romana més important de la Península Ibèrica, i una de les més rellevants d’Europa." VERTADER O FALS? | [Image: segovia]
- Vertader (MOLT BÉ!)
- Fals (Consulta la web de J.Arrimada.)
A: Vertader

Q: [Image: pont] Pont du Gard, segle I | Consulta la web del Pont du Gard i contesta les qüestions sobre aquest aqüeducte francès:
- A quin arquitecte devem aquesta obra? | L'arquitecte és desconegut.
- A quin estil arquitectònic pertany? | Romà imperial.
- Quin tipus d'edifici és? | És una obra pública destinada a transportar aigua.
- De quin material està fet? | Es va construir amb pedra local sense cap tipus de morter.
- En quin sistema està construit? | Voltat: arcs de mig punt.
- On es localitza? | A prop de Nîmes (França).
- Quan es va construir? | Entre els anys 40 i 60 n.e.

Q: [Image: gard] Mira les fotografies, consulta la web Avignon-et-Provence i tria les tres afirmacions correctes sobre el Pont du Gard: | [Image: pont]
- Aquest aqüeducte consta de tres pisos.
- És l'aqüeducte romà més alt que es coneix.
- Té sis arcs en el pis inferior.
- Té 35 arcs en el pis inferior.
- Els arcs són apuntats.
- Aquest aqüeducte salva el riu Roine.
A: Aquest aqüeducte consta de tres pisos.; És l'aqüeducte romà més alt que es coneix.; Té sis arcs en el pis inferior.

Q: [Image: pont] | El Pont du Gard és considerat una obra mestra de l'enginyeria romana? [sí/no]
A: sí. / sí
Feedback ("sí."): La diferència d'alçada entre els dos extrems de l'aqüeducte és de 12 metres, una pendent mitjana de 24 cm/km o 0,24 mm/m. Aquestes xifres parlen per si mateixes de la destresa tècnica aconseguida pels enginyers romans.
Feedback ("sí"): La diferència d'alçada entre els dos extrems de l'aqüeducte és de 12 metres, una pendent mitjana de 24 cm/km o 0,24 mm/m. Aquestes xifres parlen per si mateixes de la destresa tècnica aconseguida pels enginyers romans.

Q: [Image: merida]
La ciutat d'Emerita Augusta (Mèrida) rebia l'aigua de tres aqüeductes; un d'ells és conegut com a aqüeducte de "Los Milagros". Sembla que és una obra del segle I n.e. Recorria uns 12 km des de l'embassament de Proserpina. A l'inici, la conducció es feia per una galeria subterrània, excavada en la roca. La part final d'aquesta conducció havia de salvar el riu Albarregas, per això es van construir les arcuacions que constitueixen la part més monumental de l'aqüeducte. Aquestes arcuacions s'allarguen 830 metres, amb una alçada de 25 metres en la part més profunda de la vall del riu. | Contesta les qüestions sobre l'aqüeducte de Los Milagros de Mèrida:
- Quin és el nom amb el que coneixem aquest aqüeducte? | Aqüeducte de los MIlagros.
- On és situat? | A l'actual Mèrida , l'Emerita Augusta romana (Badajoz, Extremadura).
- Quan es va construir? | Al segle I n.e.
- Qui va ser l'arquitecte? | És una obra anònima.
- Quina és l'alçada màxima dels arcs? | 25 metres.
- Per què es van construir els arcs? | Per salvar el riu Albarregas.

Q: [Image: merida] | L'estructura de l'aqüeducte de los Milagros revela la perfecció i domini que els enginyers romans van arribar a assolir en la solució d'aquest tipus d'obres. Aquest aqüeducte es compon de robustos, però elegants pilars, en els que alternen cinc filades de carreus de granit amb una filada de maó. El nucli dels pilars és d'opus caementicium. Arcs a diferents altures van enllaçant els pilars. Els arcs són de maó, llevat del que salva el llit del riu Albarregas, que té les dovelles de granit molt ben treballades. Actualment resten uns 73 pilars.
[Image: merida] | Troba les quatre afirmacions correctes sobre aquest aqüeducte: | [Image: merida]
- L'aqüeducte es compon de robustos pilars.
- En els pilars alternen cinc filades de granit amb una filada de maó.
- El nucli dels pilars és d'opus caementicium. (Opus caementicium= morter)
- La major par dels arcs són de maó. (Els arcs són de maó, llevat del que salva el llit del riu Albarregas, que és de granit.)
- En els arcs alternen cinc filades de granit amb cinc filades de maó.
- Es conserven uns 103 pilars en bon estat.
- L'aqüeducte es compon de columnes robustes i esveltes de granit. (Aquest aqüeducte es compon de robustos, però elegants pilars.)
A: L'aqüeducte es compon de robustos pilars.; En els pilars alternen cinc filades de granit amb una filada de maó.; El nucli dels pilars és d'opus caementicium.; La major par dels arcs són de maó.

Q: Tant el combinat de materials, com el sistema de construcció de l'aqüeducte de los Milagros, seran després imitats pels arquitectes hispanomusulmans en la Mesquita de Còrdova. L'aqüeducte de los Milagros admirava i causava sorpresa en els passats segles: es va considerar un miracle, prenent així el nom amb què es coneix. | [Image: merida]
El combinat de materials i el sistema de construcció de la Mesquita de Còrdova van ser imitats pels arquitectes hispanorromans. VERTADER o FALS? | [Image: cordova] Mesquita de Còrdova (785-788)
- Vertader (Llegeix bé l'afirmació i pensa en la cronologia!)
- Fals (Molt bé!)
A: Fals

Q: L'aqüeducte de los Milagros de Mèrida va influir en obres posteriors? [sí/no] | [Image: merida]
A: Sí. / Sí
Feedback ("Sí."): Per exemple en la Mesquita de Còrdova (arquitectura hispanomusulmana).
Feedback ("Sí"): Per exemple en la Mesquita de Còrdova (arquitectura hispanomusulmana).

Q: Pensa i/o consulta la web patrimoni i tria les quatre afirmacions correctes sobre l'arquitectura romana: | [Image: maison carrée] Maison Carrée (Nimes, França) 16 a.n.e.
[Image: colosseu] Colosseu o amfiteatre Flavi (Roma) segle I n.e. | [Image: merida] Aqüeducte dels Miracles (Mèrida)
- Els romans van ser creadors de tècniques de construcció, d´eines i de materials.
- Van rebre influències dels etruscs i dels grecs.
- Van fer molts tipus de construccions: calçades, ponts, aqüeductes, circs, amfiteatres, temples, termes, clavegueres, basíliques…
- Els romans desenvoluparen un nou material de construcció -opus caementicium- que permetia la construcció de voltes i cúpules.
- L'arquitectura romana s'associa a un sol edifici: l'amfiteatre. (L'arquitectura romana no pot associar-se a un sol edifici dominant. Hi ha una diversitat d’edificis: termes, basíliques, teatres, circs, aqüeductes, amfiteatres...r)
- Els sistemes constructius romans es desenvolupen entre els segles IV a.n.e. i II n.e.. (Els seus sistemes constructius es desenvolupen bàsicament entre el segle II a.n.e. i el segle IV n.e.)
- L'arquitectura romana va inventar nous ordres arquitectònics i no va utilitzar els ordres grecs. (No! L'ordre corinti va ser molt utilitzat pels arquitectes romans.)
A: Els romans van ser creadors de tècniques de construcció, d´eines i de materials.; Van rebre influències dels etruscs i dels grecs.; Van fer molts tipus de construccions: calçades, ponts, aqüeductes, circs, amfiteatres, temples, termes, clavegueres, basíliques…; Els romans desenvoluparen un nou material de construcció -opus caementicium- que permetia la construcció de voltes i cúpules.

Q: 1 [Image: 1] | 2 [Image: 2]
3 [Image: 3] | 4 [Image: 4]
Observa les imatges i escriu el número [1, 2, 3, 4] del temple romà:
A: 2

Q: 1 [Image: 1] | 2 [Image: fortuna]
3 [Image: 3] | 4 [Image: 4]
Observa les imatges i escriu el número [1, 2, 3, 4] de l'aqüeducte:
A: 3

Q: 1 [Image: 1] | 2 [Image: fortuna]
3 [Image: 3] | 4 [Image: roma]
Observa les imatges i escriu el número [1, 2, 3, 4] del teatre romà:
A: 1

Q: L'Aqüeducte de les Ferreres (també anomenat Pont del Diable) és un aqüeducte romà (obra pública) aixecat entre els costats del barranc dels Arcs al terme de Tarragona, que duia aigua del riu Francolí a l'antiga ciutat de Tàrraco. És un dels aqüeductes més monumentals i ben conservats de l'època romana i el més important de Catalunya. Malgrat que no es coneix la data exacta de la construcció, sembla probable que s'hagués aixecat al segle I n.e., en l'època de l'emperador August, coincidint amb el creixement de Tàrraco per la urbanització de la part alta de la ciutat. L'aqüeducte va estar en funcionament fins a l‘Edat Mitjana.

Té una llargada de 217 m i una alçada màxima de 27 m, sense comptar la galeria de conducció de l'aigua, avui destruïda, que devia fer uns 2 metres més. És construït en pedra. No en coneixem l'arquitecte. És una obra d'estil romà imperial.
[Image: ferreres]
Contesta les qüestions sobre l'aqüeducte de les Ferreres:
- Nom: | Aqüeducte de les Ferreres (o Pont del Diable).
- Autor: | Desconegut.
- Cronologia: | Probablement, segle I a.n.e.
- Tipus d'obra: | Aqüeducte, obra pública.
- Material: | Pedra.
- Estil: | Romà imperial.
- Localització: | Tarragona.

Q: Completa el text sobre els elements de suport i elements suportats de l'aqüeducte de les Ferreres: L'aqüeducte romà [...] només un pont que salvava el barranc, sinó tota la conducció des del lloc on es captava [...] fins al desguàs a la ciutat. Els elements [...]del tram aeri de l'aqüeducte [...]les Ferreres eren pilars quadrats. Aquests pilars sostenen [...] d'arcs de mig punt. Per sobre del [...] d'arcs passa el canal de conducció d’aigua (specus). | [Image: ferreres]
A: no era; l'aigua; de suport; de Tarragona / de les Ferreres; dos pisos; segon
Gap 1 offers: era; no era
Gap 2 offers: l'aire; la sal; l'aigua
Gap 3 offers: suportats; de suport
Gap 4 offers: de Segòvia; de Tarragona; de Mèrida; de les Ferreres
Gap 5 offers: un pis; dos pisos; tres pisos; quatre pisos
Gap 6 offers: primer; segon; quart

Q: Completa la descripció dels materials utilitzats en la construcció de l'aqüeducte de les Ferreres:

L'aqüeducte de les Ferreres fou construït en pedra. [...] fou treta d'una pedrera situada en un turó pròxim, conegut com Coves de la Pedrera.

Tota l'estructura de l'aqüeducte fou construïda en opus quadratum, blocs de [...] tallats en forma de carreus lleugerament encoixinats i col·locats en sec, [...] a les seves juntes.

El canal que duia l'aigua, l'specus, fou construït en opus signinum, amb un morter [...] a base de calç i ceràmica.
[Image: ferreres]

[Image: specus]
A: La pedra; pedra regulars; sense morter / sense opus caementicium; impermeable
Gap 1 offers: El maó; El marbre; La pedra; La fusta
Gap 2 offers: maó; pedra regulars; marbre regulars; pedra irregulars
Gap 3 offers: amb morter; amb opus caementicium; sense morter; sense opus caementicium
Gap 4 offers: impermeable; permeable

Q: Els pilars inferiors estan fets amb fileres de carreus esglaonats que formen piràmides truncades. Els arcs de mig punt arrenquen d'unes impostes que sobresurten. Sobre la primera filera d'arcs hi ha una plataforma on s'aixequen els pilars superiors. Aquests pilars superiors, que tenen forma de prismes rectangulars, suporten una segona filera d'arcs de mig punt. Damunt de l'arcada superior corre el canal (specus) per on circula l’aigua entre dues parets de pedres arrebossades amb morter impermeable. | [Image: fereres]
[Image: fererrres] | Marca les tres afirmacions correctes sobre l'aqüeducte de les Ferreres:
- Els pilars de la base tenen forma de piràmide truncada.
- L'aqüeducte de les Ferreres està construït amb pilars i arcs de mig punt.
- Per damunt de l'arcada superior corre el canal d'aigua.
- Els pilars sostenen arcs de ferradura.
- El canal d'aigua era fet de maons impermeabilitzats.
- L'aqüeducte de les Ferreres consta de tres filades d'arcs.
A: Els pilars de la base tenen forma de piràmide truncada.; L'aqüeducte de les Ferreres està construït amb pilars i arcs de mig punt.; Per damunt de l'arcada superior corre el canal d'aigua.

Q: La captació de l'aigua al riu Francolí es feia mitjançant una resclosa en un indret anomenat Torre del Comte, a uns 15km de Tarragona. A partir d'aquí, l'aigua era conduïda per un canal aprofitant els pendents naturals del terreny. En arribar al barranc dels Arcs el canal passava per damunt del famós aqüeducte. El canal entrava a la ciutat de Tàrraco per l'actual avinguda Catalunya on l'aigua era recollida i depurada en un gran dipòsit (castellum aquae). Des d'aquí l'aigua era distribuïda mitjançant una xarxa de canonades de plom a la zona residencial de Tàrraco. | [Image: ferreres]
Marca les quatre afirmacions correctes sobre l'aqüeducte de les Ferreres: | [Image: ferreres]
- El punt de captació de l'aigua era el riu Francolí.
- L'aqüeducte (Pont del Diable) salvava el barranc del Arcs.
- A la ciutat, l'aigua es recollia i depurava en el castellum aquae.
- L'aigua es distribuïa per la Tàrraco residencial.
- Quan l’aigua arribava a la ciutat de Segòvia, era recollida i depurada amb un gran dipòsit.
- Les canonades eren de ferro.
- La captació de l'aigua es feia al riu Anoia.
A: El punt de captació de l'aigua era el riu Francolí.; L'aqüeducte (Pont del Diable) salvava el barranc del Arcs.; A la ciutat, l'aigua es recollia i depurava en el castellum aquae.; L'aigua es distribuïa per la Tàrraco residencial.

Q: [Image: ferreres] | L'Imperi Romà per tal d’unificar totes les provínciesvan procedir a la romanització del territori. En aquest sentit, es van construir tota mena d'obres públiques: calçades, aqüeductes, ponts, teatres,amfiteatres,circs,termes,basíliques,presents a totes les ciutats importants com Tàrraco.
[Image: amfiteatre] Amfiteatre (Tàrraco) segle I n.e. | [Image: muralla] Muralles (Tàrraco) segles III-II a.n.e.
Com s'anomena el procés d'implantació de l'organització i de la cultura de Roma arreu de l'imperi Romà ?
A: S'anomena romanització. / S'anomena romanització / Romanització. / romanització / S'anomena procés de romanització. / S'anomena procés de romanització / procés de romanització

Q: [Image: ferreres] | Completa el text sobre la funció de l'aqüeducte de les Ferreres: La funció útil dels aqüeductes era la d’abastir [...] a les ciutats, en aquest cas a [...]. Però els aqüeductes també tenien una funció [...] de l'Imperi Romà que feia arribar els seus avenços tècnics a tots els indrets i una funció [...], ja que es tractava d'unificar l'Imperi i fer que totes les ciutats s’assemblessin a Roma. Així es van aixecar molts aqüeductes tant a les grans ciutats com a les petites.
A: d’aigua; Tarragona / Tàrraco; propagandística; política
Gap 1 offers: de vi; de menjar; d’aigua
Gap 2 offers: Barcino; Emerita Augusta; Tarragona; Baetulo; Tàrraco
Gap 3 offers: commemorativa; comercial; propagandística; religiosa
Gap 4 offers: decorativa; comercial; religiosa; política

Q: Molts dels ponts i aqüeductes romans estan envoltats de llegendes d'origen medieval. Aquestes llegendes tenen en comú un pacte amb el diable i la pèrdua d'una ànima. Per això popularment molts s'anomenen "ponts del diable".

La llegenda del Pont del Diable de Tarragona explica que quan el seu constructor havia aixecat mig pont un fort temporal el va fer caure i davant el desastre va invocar l'ajut del diable per reconstruir-lo i que no tornés a caure. Satanàs li va proposarreconstruïr-lo a canvi de l'ànima de la primera persona que begués la seva aigua.

Un cop aixecat de nou, el constructor va fer beure aigua a un ase que va ser lliurat al dimoni.

Quin és l'origen del nom popular Pont del Diable?
[Image: ferreres]
- És d'origen medieval.
- És d'origen medieval: una noia fa un pacte amb el diable.
- És d'origen medieval: els habitants de Tarragona pacten amb el diable.
- És d'origen modern
- És d'origen medieval: el rei fa un pacte amb Satanàs.
- És un mite romà.
A: És d'origen medieval.