Title: ACTIVITAT: Casa del poeta tràgic de Pompeia
Course: Història de l'art

Pompeia

La ciutat i els habitatges

L'urbanisme romà

L'urbanisme romà seguia un model de quadrícula (d'influència etrusca i grega). La ciutat romana es construïa al voltant de dos carrers principals que es creuaven perpendicularment: Decumanus Maximus (est-oest) i Cardo Maximus (nord-sud). La quadrícula resultava de la intersecció dels cardines, carrers paral·lels al Cardo Maximus i dels decumani, paral·lels al Decumanus Maximus. Aquest plànol deriva del traçat ortogonal de les colònies gregues del sud d'Itàlia. Tot i que ja existia des d'antic, el teòric que sistematitzà aquesta projecció urbanística va ser Hipòdam de Milet, per la qual cosa es denomina planta hipodàmica.

Al centre de la ciutat, a l'encreuament del Cardo Maximus i del Decumanus Maximus, es situava elfòrum (del llatí forum) que era el centre neuràlgic, geogràfic, comercial i polític de la ciutat romana, equivalent a l'àgora grega. Era una plaça porticada, envoltada per les tabernae (botigues), on s'hi albergaven els principals edificis. Normalment s'hi aixecaven edificis com el temple, la basílica i la cúria. [ ]

Fes clic aquí per saber més sobre la ciutat romana.
Cardo Maximus de Pompeia (Via Stabiana) | Decumanus Maximus de Pompeia (Via dell'Abbondanza) Marca les 4 afirmacions correctes sobre les ciutats romanes:

- Les ciutats romanes seguien un model de quadrícula.
- Els Cardo Maximus i el Decumanus Maximus es creuaven de forma perpendicular.
- El fòrum era el centre de la ciutat romana.
- El plànol de les ciutats romanes tenia influències etrusques i gregues.
- La ciutat romana es construïa al voltant de dos carrers principals que eren paral·lels.
Feedback: T'equivoques: torna a llegir
- El plànol quadriculat va ser una creació original romana.
Feedback: T'equivoques: torna a llegir
- La ciutat de Pompeia no seguia el plànol hipodàmic o de quadrìcula.
Feedback: Mitra les fotos o consulta aquesta web

Final de la ramificació

Final de la ramificació

La casa romana (1)

En època imperial hi havia diferenta tipus d'habitatge segons el nivell econòmic i segons la ubicació (a camp o ciutat):

- la domus, la casa senyorial,
- lesinsulae, els blocs de pisos,
- la vil·la .

Com és d'esperar les residències de les classes benestants -domus i uillae urbanae- eren les més riques pel que fa a la decoració i al mobiliari.

Per saber-ne més clica aquí .
- ladomus, la casa senyorial, | - les insulae, els blocs de pisos,
- la uilla.
Hi havia diferents tipus d'habitatges romans segons la riquesa i la localització.

VERTADER o FALS?

- VERTADER
- FALS

La casa romana (2)

La villa (1)

La vil·la rústica era l'edifici central d'una explotació agrícola. Primitivament tan sols era una cabana d'una sola estança i un pati o corral amb una cisterna per recollir l'aigua de la pluja. Després es van anar afegint al voltant del pati noves dependències amb usos específics: menjador, habitatges dels esclaus, estables dels bous i cavalls, galliner, graners, cellers i altres dependències per a carros, eines, premsa de vi, molí d'oli, etc. |
Vil·la Regina, de Boscoreale (Itàlia) |
Alguns latifundistes molt rics es feien construir magnífiques vil·les en indrets de bellesa paisatgística. Solien tenir totes les comoditats imaginables fins i tot calefacció a l'hivern (per mitjà d'un sistema d'hipocaust). L'estructura d'aquestes vil·les era molt variada, però, en general, s'hi accedia directament pel peristil. Les envoltaven horts, petits boscos i jardins. |
Vil·la d'Oplontis (Itàlia) Marca tres característiques de les vil·les rústiques romanes: | Vil·la d'Oplontis (Itàlia)

- La vil·la formava part d'una explotació agrícola.
- Comptava amb moltes dependències de caràcter econòmic: magatzems, premsa de vi, molí d'oli, cellers, etc.
- Els grans latifundistes es van fer construir vil·les molt luxoses.
- L'amo de l'explotació agrícola solia viure en una insula.
- Les vil·les es construïen en les gran ciutats.
- Totes les vil·les eren residències molt luxoses.

La villa (2)

Pots veure la reconstrucció d'una vil·la romana en 3D fent clic aquí: Vil·la romana de Hechingen-Stein (segles I-III n.e.) . També pots veure un vídeo sobre la mateixa vil·la de Hechingen-Stein. | Mosaic de La Olmeda (Palència) | A Mataró (El Maresme) es troba la vil·la romana de Torre Llauder que va ser construïda en època de l'emperador August. La major part de les estructures que han perdurat fins avui pertanyen a finals del segle II i començaments del segle III. Si vols visitar-la clica aquí.
Hechingen-Stein (Alemanya) Es conserven vil·les romanes a la península Ibèrica? [sí/no] | També pots visitar la vil·la romana de La Olmeda (Palència) fent clic aquí. | Torre Llauder, Mataró (El Maresme, Catalunya)

- Sí
- sí
- Sí.
- sí.

Les insulae

La majoria dels romans, que eren persones amb pocs recursos, vivien com a inquilins en blocs d’apartaments de sis o més pisos, coneguts amb el nom de insulae perquè ocupaven una illa sencera.
A causa de les técniques de construcció i els materials emprats, eren habitatges sorollosos, sense quasi intimitat, on eren freqüents els incendis i els enfondraments.
S’accedia als diferents pisos per unes escales molt dretes que s’havien de pujar i baixar contínuament, ja que els habitatges, petits i mal il·luminats, no tenien aigua corrent , i els lavabos (si n’hi havia) eren comunals i estaven situats a la planta baixa.
La planta baixa estava dedicada a diferents negocis i els propietaris vivien a sobre de la seva taberna.
Les millors restes s’aquest tipus d’habitatges es conserven a Ostia, l’antic port de Roma.
Un apartament tipus constava de:
1.- Passadis que donava accés a un distribuidor.
2.- Un distribuidor des d’on s’accedia a totes les altres cambres i que s'utilitzava com a cuina-menjador.
3.- Una sala d’estar que era l’habitació més gran.
4.- Un parell de dormitoris.

- Com s'anomenaven els blocs d'apartaments romans?
Feedback: Insulae.
- Qui vivia en les insulae?
Feedback: Les classes populars de les ciutats romanes.
- Com eren els apartaments?
Feedback: Petits, mal il·luminats, freds, sorollosos ...
- Quants pisos podia tenir una insula romana?
Feedback: Sis pisos o més.
- Eren habitatges segurs?
Feedback: No, els incendis i esfondraments eren freqüents.

La domus romana (1)

La casa senyorial romana, la domus, era un espai íntim i aïllat de l'exterior. Les obertures al carrer eren mínimes, sovint reduïdes a la porta d'entrada. Encara que va anar evolucionant al llarg dels segles, la domus romana va mantenir un esquema més o menys fix:
- El nucli estava format per un pati interior quadrat , anomenat atrium, que organitzava les diferents dependències de la casa. L'atrium era el cor de l'habitatge. Era un pati semicobert, des del qual s'accedia a les diferents cambres situades al seu entorn.Les cambres estaven resguardades per una teulada inclinada cap a l’atrium. A l'espai central de l'atrium hi havia l'impluvium per recollir l’aigua de pluja, que des d'allí arribava per unes canalitzacions fins a la cisterna, on es guardava l’aigua per l’us diari.Sovint un petit altar, o lararium, s'aixecava en honor dels déus protectors de la llar.
 | - Adossades a l'atrium hi podia haver altres construccions segons la professió del pater familias (locals o tabernae per al negoci o indústria, despatxos per rebre als clients...). |
- Més enllà de l' atrium s'alçava el peristylum, un jardinet per al repòs i l'esbarjo. El peristil estava porticat i ornat amb tota mena de plantes, estàtues i brolladors. Era molt més ampli que l’atri i al seu voltant hi havia les cambres més ben il·luminades i belles de la casa. |  |
 |  | - La cambra més important era el triclinium, sala on menjaven els romans, estirats damunt d’uns llits lleugerament inclinats i recolzant-se sobre coixins.
- els cubicula eren els dormitoris que s'obrien a l'atrium. La decoració acostumava a ser molt rica amb mosaics i pintures. |  |
- En llocs més apartats hi havia la latrina i el bany (que reproduïa a petita escala l’estructura de les termes).

Marca les quatre afirmacions correctes sobre la domus romana:

- La domus romana s'organitzava al voltant de l'atrium.
- Algunes domus tenien tabernae (botigues) obertes cap al carrer.
- Una de les cambres més importants era el triclinium, on els romans menjaven reclinats.
- Les cubicula eren els dormitoris.
- El peristil era el pati obert per on s'accedia a la domus romana.
- El triclinium venia a ser el despatx o sala on el pater familias organitzava els seus negocis.
- La domus no tenia bany privat perquè les ciutats romanes comptaven amb termes públiques.

La domus romana (2)

Visita una domus romana i CONTINUA

La domus romana (3)

Què era o quina funció tenia...

- les fauces?
Feedback: Eren l'accés de la domus
- el lararium?
Feedback: Era l'altar dedicat als lars.
- l'atrium?
Feedback: Era un pati obert al voltant del que s'organitzava tota la casa.
- l'impluvium?
Feedback: Recollia l'aigua de pluja.
- el peristylum?
Feedback: Era un pati porticat amb plantes, fonts, estàtues...
- el triclinium?
Feedback: Era el menjador.
- les cubicula?
Feedback: Eren els dormitoris.
- les tabernae?
Feedback: Eren les botigues que s'obrien al carrer.

Final de la ramificació

Final de la ramificació

La Casa del poeta tràgic de Pompeia

1. Identificació

La Casa del poeta tràgic és una vivenda particular. Es tracta d'una domus romana. En l'obra hi van intervenir arquitecte, pintors i altres artistes, tots ells desconeguts. Va ser construïda a la ciutat de Pompeia (Itàlia) cap al segle I a.n.e. És una casa decorada amb mosaics (opus tesellatum) i pintures al fresc d'estil il·lusionista o quart estil. | Sacrifici d'Ifigènia (pintura al fresc)
La Casa del Poeta Tràgic deu el seu nom a un mosaic representant un preparador d'actors de teatre que es troba en el tablinum .
És una casa de modestes dimensions pertanyent, pel que sembla, a una família de classe mitjana enriquida.
L'atrium amb les fauces i l'impluvium

El tablinum

- De quin tipus de construcció es tracta?
Feedback: És un habitatge privat.
- Quan va ser construïda la Casa del poeta tràgic?
Feedback: Cap al segle I a.n.e.
- Qui va ser l'autor?
Feedback: No coneixem els artistes que van participar en la construcció i la decoració.
- On està situada?
Feedback: Es troba a Pompeia, al sud d'Itàlia.
- Quina tipologia d'obres hi trobem?
Feedback: Domus (arquitectura), mosaic, i pintura al fresc.

1. Context històric: Pompeia

 | L'historiador Estrabó diu que Pompeii, com l'anomenaven els romans, era una ciutat fundada pels oscs en el VII a.n.e., que després fou ocupada pels etruscs i més tard pels samnites, que barrejats van originar el poble dels campanis. La ciutat era un enclavament molt important per al comerç entre fenicis i grecs, ja que es trobava en la badia de Nàpols, a la desembocadura del Sarnus (riu Sarno), situada entre Herculà [ ] i Estàbia [ ]. |
Pompeia fou anomenada Colònia Cornelia Veneria Pompeyanorum a partir de l'any 80 a.n.e.

L'agost de l'any 79 d. C., durant el regnat de l'emperador Titus, va ser destruïda pel volcà Vesuvi, quedant enterrada per les cendres i per enormes fragments de pedra tosca. Els seus habitants van morir asfixiats pels vapors de sofre que va desprendre el volcà.
Nombroses excavacions arqueològiques s'han dut a terme des del segle XVIII.

Actualment es pot apreciar, no només el traçat dels seus carrers, sinó les seves vivendes, edificis públics, el fòrum, el teatre, l'amfiteatre, els temples, i en les domus es poden contemplar mosaics, atris, jardins i restes de pintures murals. Tot s'ha conservat gràcies a la lava.

Marca les quatre afirmacions correctes sobre Pompeia:

- Pompeia era una ciutat fundada pels oscs en el VII a.n.e.
- Era en un lloc molt estratègic per al comerç, ja que es trobava en la badia de Nàpols.
- L'agost de l'any 79 n.e. va ser destruïda pel volcà Vesuvi.
- S'ha conservat gràcies a la lava.
- La majoria dels seus habitants van morir en una inundació.
Feedback: T'EQUIVOQUES: TORNA A LLEGIR
- Va ser fundada per l'emperador Titus al segle I n.e.
Feedback: T'EQUIVOQUES: TORNA A LLEGIR
- Va ser destruïda pel volcà Etna, quedant enterrada per les cendres.
Feedback: T'EQUIVOQUES: TORNA A LLEGIR
- Les seves ruïnes es troben uns pocs quilòmetres al nord de Roma.
Feedback: T'EQUIVOQUES: TORNA A LLEGIR

Final de la ramificació

Final de la ramificació

1. Elements de suports i elements suportats

Els elements de suport eren els murs i les columnes del pati obert o jardí (peristylum). Els elements suportats eren els sostres plans (allindarats) a base de bigues.

Els materials utilitzats eren la pedra calcària, maons, fusta i recobriments decoratius de marbre i estuc.
És una construcció voltada o allindarada? |

- Allindarada.
- Allindarada
- És una construcció allindarada.
- És allindarada.
- És una construcció allindarada
- És allindarada

Final de la ramificació

Final de la ramificació

1. Espai interior

La distribucióde la casa respon a la típica domus(casa unifamiliar) romana de forma rectangular i simètrica. A la façana s'obre una gran i única porta d’entrada. A banda i banda de l’entrada hi ha dues botigues o tabernae-el propietari es dedicava al comerç- que es comuniquen amb el vestíbul .
Des del vestíbul s'accedeix a l'atrium, pati al voltant del qual es distribueixen les diferents estances. Al centre de l’atriumhi ha l'impluvium de marbre, estany que recollia l’aigua de la pluja. Justament al costat de l'impluvium hi ha elputeal, un tanc soterrat per extreure l’aigua de la cisterna.
A la zona central de l'atriumes troba el tablinum, sala de recepció de visites i despatx del senyor. I més enllà un peristylum un pati obert o jardí envoltat d’una columnata. Al fons del peritylum es troba el lararium, altar on es veneraven els avantpassats.
A l’ala oestes troben els diferents dormitoris –cubicula- i a l’ala est hi ha més de cubiculesi el menjador –triclinium- i, al costat, una petita cuina –culina-, el bany i les latrines.
Lararium
Quin tipus d'habitage romà és la Casa del poeta tràgic de Pompeia? | Atrium

- Domus
- Insulae
- Villa

2. Espai interior

1 | 2 |
3 | 4 |
5 | 6 |

- Atrium?
Feedback: 5
- Cubicula?
Feedback: 6
- Cuina?
Feedback: 4
- Impluvium?
Feedback: 2
- Lararium?
Feedback: 1
- Peristylum?
Feedback: 3

3. Espai interior

 | Pensa i forma frases correctes sobre l'espai interior de la Casa del poeta tràgic de Pompeia.

- La Casa del poeta tràgic tenia dos pisos però només
Feedback: ...se n'han conservat restes de la planta baixa.
- Es distingeixen dos grans espais: l'atrium
Feedback: ... (pati tancat) i peristylum (pati porticat).
- L'accés a la casa es fa a través d'un passadís estret que mena a
Feedback: ... l'atrium.
- Al sostre de l'atrium s'obre el compluvium, que es correspon a terra amb una
Feedback: ... pila rectangular (impluvium) que recollia l'aigua de pluja.
- A banda i banda de l'entrada hi havia dues tabernae que el propietari de la casa, un comerciant, feia servir
Feedback: ... com a botigues on venia les seves mercaderies.
- Al voltant de l'atrium es situen diferents habitacions
Feedback: ... (cubicula) per a convidats o familiars.
- Entre l'atrium i el peristylum hi ha una sala, el tablinum, on
Feedback: ... l'amo de la casa rebia visites i clients.
- Al voltant del peristylum s'obren les habitacions de la família, la cuina, i un
Feedback: ... gran menjador (triclinium).

4. Espai interior

És important destacar l'absència de finestres, detall que alguns relacionen amb el valor de la intimitat familiar pròpia del món romà.
La il·luminació procedia de les finestres i portes que donaven a l'atri i al peristil.
La decoració era abundant a l’interior, sobretot al vestíbul, l’atrium, el tablinum i el peristil,a base de pintures, marbres i estucs a les parets, mosaics al terra, i columnes i estàtues.
També cal destacar la poca presència de mobles en les diferents habitacions.

Marca les quatre afirmacions correctes sobre l'espai interior de la Casa del poeta tràgic:

- No hi havia finestres cap a l’exterior.
- La decoració era abundant a l’interior, sobretot al vestíbul, l’atri, el tablinum i el peristil.
- La decoració era amb marbres, pintures i estucs a les parets, mosaics al terra, i columnes i estàtues al peristil.
- La llum provenia dels patis: atri i peristil.
- Cal remarcar l'abundància de mobles.
- La decoració era més aviat escassa i centrada en el triclinium.
- La llum, abundant, entrava per les finestres obertes als carrers.

Final de la ramificació

Final de la ramificació

1. Espai exterior

Pel que fa a l’entorn urbanístic, la Casa del poeta tràgic, com totes les cases s’alineava en carrers pavimentats i rectilinis. Harrmonitzava en l’espai urbà de la ciutat de Pompeia.
Les domus romanes creaven un espai interior tancat només relacionat amb l’exterior a través del vestíbul.
La Casa del poeta tràgic creava un espai interior tancat que només es comunicava amb el carrer a través de la porta. VERTADER o FALS? | Reconstrucció de la Casa del poeta tràgic

- VERTADER
- FALS

Final de la ramificació

Final de la ramificació

La Casa del poeta tràgic (final 1a part)

 | Quin volcà va destruir la ciutat de Pompeia?

- El Vesuvi.
- El Vesuvi
- el Vesuvi.
- el Vesuvi
- Vesuvi.
- Vesuvi

Final de la ramificació

Final de la ramificació