Els papirs

Els papirs matemàtics

Un rotllo de papir és un rotllo de paper fet de joncs, una planta que creix al llarg del riu Nil. Els dos papirs matemàtics més famosos són el Papir de Rhind o d’Ahmes (1.650 aC) i el Papir de Moscou (1.850 aC). Aquests papirs matemàtics ens donen una idea d'algunes tècniques que feien servir els egipcis per calcular longituds, àrees i volums.

El papir Rhind és originari d’un escriba anomenat Ahmes i va ser creat al 1.850 aC (o abans). Té 18,5 metres de llarg per 13 centímetres d'ample i conté 87 problemes matemàtics. Es va trobar entre les ruïnes de Tebes, i va ser adquirit a 1858 per Henry Rhind, un advocat escocès que dóna nom al papir. A vui es troba al Museu Britànic de Londres. A continuació es mostra una imatge d’una part d’aquest papir (Chace, 142).

El Papir de Moscou va ser trobat a Egipte el 1893 i actualment es troba al Museu de Belles Arts de Moscou. Té unes dimensions d’aproximadament 5,5 m de llarg, però només 8 cm d'ample i conté 25 problemes matemàtics, el més conegut és un sobre el càlcul del volum d'una piràmide truncada (Gillings, 89).

Un tercer papir és el Papir del Caire, que data de l'any 300 aC i conté 40 problemes matemàtics, entre ells nou problemes que es solucionen amb el teorema de Pitàgores i/o terna pitagòrica[1] (Burton, 76).

[1] U na terna pitagòrica és aquella formada per tres nombres naturals a, b i c tals que a²+b²=c² (Nota de les traductores)

Qui fou l'autor del papir Rhind?

| Ahmes
| Pitàgores
| Euclides
| Un autor anònim

Bé!
Incorrecte
Incorrecte
Incorrecte
Qui fou Ahmes?

| Un escriba de l'antic Egipte
| Un matemàtic del segle V dC
| Un agricultor egipci del segle XX
| Un personatge de les mil i una nits

Bé!
Incorrecte
Incorrecte
Incorrecte
Anterior | Següent

Llicenciat sota la Creative Commons Attribution-NonCommercial-ShareAlike 2.5 License

Ahmes al Segle XXI