Title: Feudalisme
Course: Ciències Socials: Història (2 ESO)

Q: Durant l'Edat MItjana l'Església cristiana mantenia la unitat dels creients de tota Europa. VERTADER o FALS? | [Image: yyyyyy]
- Vertader
- Fals
A: Vertader

Q: - Marca les obligacions que l'Església fixava per als creients: | [Image: jjjjj]
- Resar
- Anar a misa els diumenges
- Confesar-se un cop a l'any
- Combregar per Pasqua
- Si era possible, pelegrinar a un lloc sant
- Dejunar durant el mes de Ramadà
- Pelegrinar a La Meca un cop en la vida
- Llegir la Bíblia els diumenges
A: Resar; Anar a misa els diumenges; Confesar-se un cop a l'any; Combregar per Pasqua; Si era possible, pelegrinar a un lloc sant
Feedback: La moral era fortament determinada per l’Església cristiana que va imposar pautes de conducta diferents per a cada sector de la societat i va amenaçar amb la condemna eterna (a l’Infern) a aquells que prescindissin de les normes dictades. Els cristians havien d’anar a missa els diumenges, pregar diàriament, dejunar durant la quaresma, confessar-se almenys un cop l’any, combregar com a mínim també un cop l’any, durant la Pasqua, i, si era possible, pelegrinar als llocs sants. D’aquesta manera podien aconseguir la vida eterna.

Q: Omple els forats del text sobre l'Església a l'Edat MItjana:

La societat medieval apareixia sotmesa a un ordre que es considerava immutable i fruit de la voluntat divina. Les freqüents catàstrofes patides per la societat medieval (males collites, [...],[...],[...], etc. ) eren intentades de contrarestar mitjançant la intensificació de la vida religiosa: oracions, ofrenes de béns a l’Església, penitències, etc.

L’Església intervenia en [...] aspectes de la vida: establia el calendari, i les festes amb les quals els antics pobles neolítics i clàssics celebraven els diversos períodes de la vida agrària ([...], [...], [...] matança del porc, etc.) es van convertir en festes cristianes.

Les hores del dia eren anunciades pels [...] de les esglésies, i també el descans dominical. Els moments més importants de la vida individual i col·lectiva ([...], matrimoni, [...]) eren sempre acompanyats de ritus religiosos celebrats per tota la comunitat sota la direcció dels clergues.

Text extret de http://blogs.sapiens.cat
[Image: jjjj]
A: fams / pestes / guerres; fams / pestes / guerres; fams / pestes / guerres; molts; sembra / collita / verema; sembra / collita / verema; sembra / collita / verema; campanars; naixement / defunció; naixement / defunció
Gap 1 offers: festes; fams; pestes; benestar; riquesa; guerres
Gap 2 offers: festes; fams; pestes; benestar; riquesa; guerres
Gap 3 offers: festes; fams; pestes; benestar; riquesa; guerres
Gap 4 offers: dos; pocs; molts
Gap 5 offers: importació; sembra; collita; teixit; venda; verema
Gap 6 offers: importació; sembra; collita; teixit; venda; verema
Gap 7 offers: importació; sembra; collita; teixit; venda; verema
Gap 8 offers: minarets; bisbes; campanars
Gap 9 offers: naixement; graduació; llicenciatura; defunció
Gap 10 offers: naixement; graduació; llicenciatura; defunció

Q: - Els eclesiàstics eren un estament PRIVILEGIAT o NO PRIVILEGIAT? | [Image: ee]
A: privilegiat / estament privilegiat / era un estament privilegiat / era privilegiat / un estament privilegiat / eren privilegiats / eren un estament privilegiat / privilegiats

Q: [Image: ggg] | - Completa les frases sobre l'organització de l'Església:
- El Papa era el ... | cap de l'Església.
- El clergat es va dividir en clergat ... | regular i clergat secular.
- El clergat secular era el que vivia ... | en contacte amb els fidels.
- El bisbe controlava un territori extens anomenat... | bisbat o diòcesi.
- El clergat no podia casar-se ni ... | mantenir relacions sexuals.
- El clergat regular el formaven els clergues que vivien ... | en comunitats (monestirs).
- La regla monàstica organitzava tota la vida... | dels monjos i monges.
- Cada orde monàstica vestia un ... | hàbit diferent.
Feedback: Si vols saber-ne més, clica aquí blogs.sapiens

Q: [Image: xxxxxxxxx]
- Quines dependències podriem trobar en un monestir?

[Clica la imatge si vols pistes]
- església
- claustre
- refector
- sala capitular
- biblioteca
- celler
- dormitori
- sala de ball
- minaret
- torre de l'homenatge
- pont llevadís
A: església; claustre; refector; sala capitular; biblioteca; celler; dormitori

Q: - Mira la fotografia, què és? | [Image: xxx]
A: és un claustre d'un monestir / és el claustre d'un monestir / un claustre d'un monestir / el claustre d'un monestir / claustre d'un monestir / claustre del monestir / claustre de monestir / claustre / un claustre / el claustre

Q: [Image: WWW]
- Omple els forats del text:

Els monestirs també van esdevenir grans centres de [...]. Els monjos hi copiaven a [...] les obres de l’antiguitat grecoromana que s’havien conservat i les decoraven amb petites il·lustracions anomenades [...]. Segurament, sense la feina d’aquests monjos, gran part dels escrits dels antics grecs i romans i de la pròpia edat mitjana s’haurien [...] per sempre. La cultura escrita es feia en [...].
A: cultura; mà; miniatures; perdut; llatí
Gap 1 offers: comerç; música; medicina; cultura
Gap 2 offers: màquina; mà
Gap 3 offers: còmics; quadres; miniatures; fotografies
Gap 4 offers: perdut; conservat
Gap 5 offers: castellà; català; anglés; llatí; grec

Q: 1 [Image: eeeeeee] | 2 [Image: qqqqqqqqqq]
- Escriu el nùmero de la imatge que representa un monestir.
A: 2
Feedback ("2"): És el claustre del monestir de Santo Domingo de Silos

Q: [Image: xxx] | - Quin nom li donem a una propietat territorial que un senyor atorga al seu vassall?
A: un feu / el feu / feu / és un feu / s'anomena feu / li donem el nom de feu

Q: - Quins tipus de terres formaven part d'un feu?
[Image: zzz]
- Reserva senyorial
- Masos
- Terres comunals
- Reserva dels serfs
- Terres dels esclaus
A: Reserva senyorial; Masos; Terres comunals

Q: - Quins d'aquests elements formaven part de la reserva d'un feu?
[Image: qqq]
Castell de Loarre (Huesca)
- Les millors terres de conreu
- Un castell (habitatge)
- Boscos
- Molins
- Fargues
- Masos
- Les pitjors terres de conreu
- Una catedral
A: Les millors terres de conreu; Un castell (habitatge); Boscos; Molins; Fargues

Q: - Omple els forats del text:

El mas era una parcel·la habitada per la família [...], que la conreava els dies de la setmana que [...] per al senyor feudal a la reserva i que proporcionava [...] al camperol i la seva família.
[Image: zzzz]
A: camperola / pagesa; no havia de treballar; aliment
Gap 1 offers: noble; feudal; camperola; comtal; pagesa; del senyor feudal
Gap 2 offers: havia de treballar; no havia de treballar
Gap 3 offers: riquesa; molts diners; aliment; grans beneficis

Q: [Image: www] | "La majoria de la població medieval vivia i treballava al camp (el 90 % de la població estava formada per camperols), i la vida urbana era pràcticament inexistent." VERTADER o FALS?
- Vertader
- Fals
A: Vertader

Q: [Image: wwww] | - Quines tres categories de pagesos hi havia a l'Edat Mitjana?
- Pagesos lliures aloers
- Pagesos lliures masovers
- Serfs
- Comerciants
- Artesans
A: Pagesos lliures aloers; Pagesos lliures masovers; Serfs

Q: - Quines obligacions tenien els pagesos que conreaven els masos envers el senyor? | [Image: zzzzzzzzzz]
- Pagar un cens
- Lliurar fruits o animals en determinades dates
- Treballar de franc en la reserva
- Utilitzar (i pagar per això) les instal·lacions de la reserva:
A: Pagar un cens; Lliurar fruits o animals en determinades dates; Treballar de franc en la reserva; Utilitzar (i pagar per això) les instal·lacions de la reserva:

Q: "L'agricultura resultava molt productiva i els rendiments molt alts." VERTADER o FALS? | [Image: kkkk]
- Vertader
- Fals
A: Fals

Q: - Els sistema de rotació de conreus era biennal o triennal? | [Image: ggg]
A: era biennal / era un sistema de rotació biennal / un sistema de rotació biennal / era un sistema de rotació de conreus biennal / sistema de rotació biennal / biennal

Q: Omple els forats del text:

Els instruments eren molt [...], generalment de fusta i fabricats per [...]. Els pocs instruments de ferro els proporcionava un artesà especialitzat i de gran prestigi a la vila: el [...].

L’ús de l’arada lleugera, sense rella, tenia una eficàcia molt [...] per la seva poca penetració a la terra, fet que comportà un sistema de rotació [...], perquè cada camp no donava més que una collita cada dos anys. Amb tot, però, moltes terres no podien mantenir aquest ritme de producció i havien d’abandonar-se al cap d’alguns anys. Per compensar aquesta pèrdua es guanyarien altres terres per al conreu mitjançant l’arrabassament o crema de [...].

Text procedent de http://blogs.sapiens.cat
[Image: jjjj]
A: senzills; les famílies camperoles; ferrer; limitada; biennal; boscos
Gap 1 offers: senzills; complexos
Gap 2 offers: artesans especialitzats; fàbriques; les famílies camperoles; artesans musulmans
Gap 3 offers: fuster; ferrer; teixidor; camperol
Gap 4 offers: limitada; gran
Gap 5 offers: triennal; biennal; quadriennal
Gap 6 offers: castells; pobles; boscos

Q: [Image: yy] | - Quines eines podien fer servir els pagesos de l'Edat MItjana?
- aixada
- falç
- arada
- tractor
- segadora mecànica
A: aixada; falç; arada

Q: [Image: YYY]
Omple els forats del text:

Es practicava la ramaderia. Les vaques i les ovelles proporcionaven [...] per a elaborar formatge; i els ovins, [...] per a teixir. Del [...], que es criava als boscos, se n’aprofitava la carn, que es conservava després de la matança. El [...] servia com a animal de tir, substituït en altres llocs per l’ase o la mula. Els ocells de corral més freqüents eren la gallina i l’oca.

La caça major, reservada generalment als [...], permetia d’obtenir cérvols, cabirols, etc., i la caça menor consistia en la captura de llebres, conills i ocells.

Tot això es complementava amb l’aprofitament dels boscos, que durant l’edat mitjana tenien a Europa una extensió molt més gran que l’actual i que van acomplir una funció de gran importància per a la supervivència de la població. Als boscos es podien recollir fruits silvestres, [...], [...] i [...], entre d’altres.

Text adaptat de http://blogs.sapiens.cat
A: llet; llana; porc; bou; senyors; mel / plantes medicinals / fusta i llenya; mel / plantes medicinals / fusta i llenya; mel / plantes medicinals / fusta i llenya
Gap 1 offers: greix; llana; llet; carn
Gap 2 offers: greix; llana; llet; carn
Gap 3 offers: bou; ase; porc; gos
Gap 4 offers: bou; gat; porc; gos
Gap 5 offers: pagesos; clergues; senyors
Gap 6 offers: peix; cereals; mel; cols; plantes medicinals; olives; fusta i llenya
Gap 7 offers: peix; cereals; mel; cols; plantes medicinals; olives; fusta i llenya
Gap 8 offers: peix; cereals; mel; cols; plantes medicinals; olives; fusta i llenya