Title: Categoria per defecte en Llengua i Literatura Catalana segon de Batxillerat (Joan Antoni Poley Lluís)
Course: Llengua catalana i Literatura Segon de Batxillerat

La categoria per defecte per a preguntes compartides en el context 'Llengua i Literatura Catalana segon de Batxillerat (Joan Antoni Poley Lluís)'

Q: Podem classificar la següent oració com una coordinada copulatiuva? L'Esteve balla i la Maria riu
- Vertader (Ho has fet molt bé!!!)
- Fals (Torna-ho a intentar!!!!)
A: Vertader
Feedback: Segueix practicant.

Q: Aquesta oració és una coordinada adversativa: Vaig estudiar molt, però vaig suspendre l'examen
- Vertader (Ho has fet molt bé)
- Fals (Torna-ho a provar)
A: Vertader
Feedback: Segueix practicant

Converteix aquestes oracions simples en oracions compostes subordinades ubstituint el sintagma destacat per una oració. Després, escriu si són substantives, adjectives o adverbials.

1. M'has amagat la bicicleta vella?
2. L'advocat mostra al client la seva acreditació.
3. La Magda diu la veritat.
4. El petit encara llegeix a poc a poc.
5. La Mariona vol afalacs.
6. Ara mateix tinc moltes il.lusions.
7. He conegut un noi molt simpàtic.
Feedback: Segueix practicant!!!!

Q: Digues quina classe de proposicions subordinades contenen cadascuna d'aquestes oracions compostes: substantives, adjectives o adverbials.
- Una vegada més, us demano que tingueu paciència. | Substantiva
- La samarreta que busques és al calaix de dalt. | Adjectiva
- Que vagis tant a la teva dificulta la convivènciua entre nosaltres. | Substantiva
- El braçalet que vas deixar a la Marina és damunt la tauleta de nit. | Adjectiva
- Com que encara no havies arribat, vam anar a buscar-te. | Adverbial
- Encara que faci fred, anirem a patinar al poliesportiu. | Adverbial

Q: Indica la classe a què correspon cadascuna d'aquestes oracions compostes coordinades:
- Vols momgetes o prefereixes espinacs? | Disjuntiva
- Ho va dir, però es va equivocar. | Adversativa
- Hio ha perill de nevades; així doncs, no pujarem al Pedra forca. | il.lativa
- Ni saluda ni dóna les gràcies. | Distributiva
- És tot un artista i la casa li ha quedat molt bé. | Copulativa
- Ha plogut força; per tant, no es perdrà la collita. | il.lativa
- Feia un dia típic de primavera: ara plovia, ara feia sol. | Distributiva
- No ens van deixar entrar, és a dir, no sé qui hi havia. | Explicativa

Q: Classifica aquesta oració:

Neva; les carreteres estan tallades.
- Juxtaposada (Molt bé)
- Subordinada (No, torna a provar-ho)
- Coordinada (No, torna a provar-ho)
A: Juxtaposada
Partly right: Subordinada (10%)

Q: Com classifiquem aquesta oració? : Un bon dia, de sobte, va dir-li que se n'anava.
- Subordinada (Molt bé)
- Coordinada (No, torna a provar-ho)
- Juxtaposada (No, trona a provar-ho)
A: Subordinada

Q: Quina funció sintàctica fa l'oració subordinada substantiva subratllada?: M'agrada que vinguis a veure'm.
- Subjecte (Molt bé!!!!)
- Complement directe (Torna a provar-ho!!!!!)
- Complemnet indirecte (Torna a provar-ho!!!!!)
- Complement de règim verbal (Torna a provar-ho!!!!!)
- Complement agent (Torna a provar-ho!!!!!)
- Atribut (Torna a provar-ho!!!!!)
A: Subjecte

Q: La següent oració conté una proposició subordinada adverbial concessiva: Encara que no vinguis, farem igualment la festa.
- Vertader (Molt bé)
- Fals (No, has de revisar els conceptes treballats a classe)
A: Vertader
Feedback: Segueix practicant

Q: De quina classe és aquesta oració subordinada adverbial?
Mentre eixia de casa, prenia un entrepà de pernil.
- modal
- concessiva
- temporal
A: temporal
If right: Molt bé, has ssimilat els coneixements.
If wrong: Opps!!! Trona a intentar-ho!!!!!!

Q: De quina classe és aquesta oració subordinada adverbial?
Baldamenet estigui caqnsat, faré el treball.
- Concessiva
- Final
- Compartaiva
A: Concessiva

Q: De quina classe és aquesta oració subordinada adverbial?
Com que no tenia sort, no es va creure la notícia del premi.
- Causal
- Modal
- Final
A: Causal
If right: Molt bé, endavant!!!!!
If wrong: Opps, torna a intentar-ho!!!!!

Q: Les oracions adverbials pròpies són....
- Les modals, temporals i locatives
- Les modals, temporals i concessives
- Les finals, les comparatives i les causals
A: Les modals, temporals i locatives
If partly right: Molt bé
If wrong: Opps, torna a intentar-ho!!!!

Com definim les oracions subordiunades adverbials concessives?

Q: L'oració " com més menja, més gana té", és una subordinada adverbial de proporcionalitat.
- Vertader (Molt bé)
- Fals (Torna a intentar-ho)
A: Vertader

Q: Les oracions subordinades adverbials modals sempre tenen nexes correlatius, és a dir, una part del nexe és a la proposició principal i l'altra part a la subordinada.
- Vertader (Molt bé)
- Fals (No, repassa els continguts de la unitat)
A: Vertader

Explica breument què són les oracions subordinades adverbials impròpies i quines classes en tenim.

Q: Les oracions subordinades adverbials condiconals que tenen el present d'indicatiu a la clàusula subordinada han de tenir o bé el prent o bé el futur en la clàusula principal, perquè hi hagi una correcta correspondència entre temps verbals.
- Vertader (Es nota que has estudiat)
- Fals (Repassas els apunts)
A: Vertader

Q: De quina classe és aquesta oració subordinada substantiva?
Vull que vinguis.
- Completiva
- De relatiu
- Interrogativa indirecta
- D'infinitiu
A: Completiva

Q: De quina classe és aquesta oració subordinada substantiva?

Vull saber on has deixat les claus.
- Completiva
- D'infinitu
- Interrogativa indirecta
- Substantiva de relatiu
A: Interrogativa indirecta
If right: Molt bé
If wrong: Torna a intentar-ho

Q: la següent oració subordinada substantiva fa la funció sintàctica de complement directe:
 M'agrada que estudiïs amb tantes ganes.
- Vertader (Sí, endavant)
- Fals (No, has de repassar els apunts)
A: Fals

Q: la següent oració subordinada substantiva fa la funció de complement directe:
M'agrada que estudiïs amb tantes ganes.
- Vertader (No, torna a intentar-ho)
- Fals (Sí, ho has entès molt bé)
A: Fals

Explica què és una oració subordinada substantiva de relatiu o relativa i posa'n un exemple on es vegi clar el que has explicat.

Quina funció sintàctica fa aquesta subordinada substantiva que et dono subratllada?

Són lluny de saber la veritat.
Feedback: Molt bé, es nota que has après molt.

La proposició subrtallada, quina funció fa? Justifica'n la resposta.En aquells magatzems donaven un regal segur a qui hi entrava.
Feedback: Ànim i endavant.

Q: la següent oració que tens subratllada és una subordinada adjectiva explicativa:
El professor, que és de Tortosa, ha explicat molt bé la lliçó.
- Vertader (Endavant)
- Fals (Torna a provar-ho)
A: Vertader

Q: Les oracions subrodinades adjectives explicatives poden anar entre comes o no, depèn del cas.
- Vertader (Torna a provar-ho)
- Fals (Endavant)
A: Fals

Q: El pronom que hi ha en la següent oració de relatiu funciona com a.....:

La noia que vaig conèixer és de manresa.
- Complement directe
- Complement indirecte
- Subjecte
- Atribut
A: Complement directe

Explica què és un relatiu neutre, quin és sempre el seu antecedent, i posa'n un exemple.

Q: El pronom de relatiu possesiu sempre fa la funció de CN del substantiu que hi ha immediatament abans. Per exemple: La casa, la propietària de la qual és italiana, s'ha venut.
- Vertader (Endavant)
- Fals (Repeteix)
A: Vertader

Q: El pronom de relatiu t´ñe dues funcions:
1. Relacionar la proposició principal i la subordinada.
2. Fer una funció sintàctica dins de la proposició subordinada.
- Vertader (Endavant)
- Fals (Repeteix)
A: Vertader

Q: De quina classe és aquesta oració coordinada?
Jo pinto i la Maria Canta
- Copulativa
- adversativa
- explicativa
- distributiva
A: Copulativa

Q: Aquesta oració coordinada és disjuntiva: Véns o et quedes?
- Vertader (Endavant)
- Fals (Repeteix)
A: Vertader

Explica què és una oració coordinada adversativa i llavors escriu-ne quatre que tinguin nexes diferents.

Q: L'oració: Vaig estudira molt, doncs vaig aprovar l'examen, de quina classe és?
- Copulativa
- Il.lativa (Molt bé)
- Explicativa
- Disjuntiva
A: Il.lativa

Q: Quin d'aquests nexes és equivalent a "però"
- no obstant, sinó
- doncs, per tant
- és a dir, així
- i, amés
A: no obstant, sinó