Title: Materials formatius
Course: Elements d'impulsió de líquids (bombes) > Section: 2: Característiques

Com en el tema anterior, primer s'ha d'estudiar els materials inclosos en aquest llibre i fer les activitats proposades en l'ordre indicat. Després ja podràs treballar les activitats finals del tema. En aquest tema és on trobaràs la part de càlcul que et serveix per ajustar les bombes de transport. Pensa que és molt útil qun vegis que se't fa un pèl pesat. És la diferencia entre una persona que segueix a cegues un procediment i una altra que entén allò que passa i es capaç d'actuar davant imprevistos. Sigues dels darrers, és més motivador i ten surts millor a la feina.

Càrrega total del sistema

Són totes les bombes capaces de transportar qualsevol fluid a qualsevol alçada, amb un determinat cabal i a una pressió donada?

Ja hem anat apuntant en el tema anterior que, en funció del que es vol transportar, hem de triar un tipus de bomba o un altre.

Per tot això l'elecció d'una bomba respon al criteri que ha de ser capaç de transportar allò que volem, com ho volem i en les condicions que volem.

En un sistema de transport, hem vist que l'equació de Bernoulli ens indica l'energia necessària per moure el líquid. Anem a veure-la de nou, però aïllem l'energia (en el primer tema hem vist la descripció de cada magnitud) :

W = 1 2 V 2 2 - V 1 2 + g h 2 - h 1 + P 2 - P 1 ρ + E F

PENSA
Fixa't que l'energia necessària, en realitat, respon a la suma de diversos tipus d'energia: cinètica (velocitat de transport o cabal), potencial de posició (alçària que hem de vèncer), de pressió (a quina pressió ha de sortir) i les pèrdues en forma de calor pel fregament, seguint l'ordre en l'equació de sobre.

Una de les formes que facilita veure si una bomba serà capaç de transportar líquid és referir-nos a tots els termes que hem comentat de l'energia d'una manera comuna, expressar-ho tot igual, en concret convertir tota l'energia en alçada de columna de líquid què cal vèncer:

"Fins a quina alçada podem transportar el líquid, on arribarà sense pressió, sense velocitat i sense haber sofert pèrdues d'energia per fregament". Seria l'altura teòrica màxima d'elevació.

Mirem-ho d'una altra forma. Recordes la pressió estàtica? Al fons del sistema la pressió era la de la superfície (normalment l'atmosfèrica) més la pressió de la columna de fluid; suposa que sobre la bomba hi ha una columna de líquid que exerceix una pressió: cal vèncer-la per transportar el fluid d'un lloc a un altre. Si no la guanyem no el podrem transportar. Te'n fas una idea?

Aquesta columna de fluid tindrà una alçària: podrem expressar-ho tot en metres de columna de líquid.

Farem el següent: dividirem tota l'equació (saps que això ho podem fer sense que variï la igualtat) per l'acceleració de la gravetat (g). Què ens queda? :

W g = 1 2 g V 2 2 - V 1 2 + h 2 - h 1 + P 2 - P 1 ρ g + E F g

Et preguntaràs, per què ho fem? D'aquesta manera hem transformat l'energia, que s'ha de subministrar per cada kg de líquid per transportar-lo, a altura de columna de fluid.Mira el tercer terme, de l'altura: només són metres. No hi ha cap altra unitat.

A aquesta equació se l'anomena, en conseqüència, altura o càrrega total del sistema i es representa per la lletra H. Les unitats, com és lògic, són metres. Així queda:

H s i s t e m a = 1 2 g V 2 2 - V 1 2 + h 2 - h 1 + P 2 - P 1 ρ g + H F

on H_sistema és la càrrega total del sistema i H_F són les pèrdues de càrrega per fregament.

DESTACAT
En un sistema de transport des d'un punt 1 a un punt 2, la càrrega total del sistema ens mesura, en metres de columna de líquid, l'energia que s'inverteix en transportar el líquid (1 kg) des d'una altura h_1 a h_2, amb una velocitat mitjana de flux que varia de v_1 a v_2 , amb un canvi de pressió de P_1 a P_2 i amb unes pèrdues de càrrega per fregament H_F.

Exercicis

La pregunta és: ¿per a què serveix el que hem vist a la pàgina anterior?

Ens ha de servir per saber si una bomba pot realitzar un transport o no quan la instal·lem en un sistema i en quines condicions es farà aquest transport.

Treballem una mica amb la càrrega total del sistema. Fem un parell d'exemples i després un exercici.

Exemple 1:

Enunciat

Tenim un sistema amb una bomba centrífuga que transporta aigua ultrapura. El sistema té una càrrega total del sistema de 14 m. Dóna un cabal de 10 L/s. Si el sistema de transport té unes pèrdues de càrrega equivalents a 3 m i la secció del tub es manté constant, fins a quina altura eleva el líquid la bomba? Considera que tant en origen com en destinació l'aigua està a pressió atmosfèrica.

Resolució

Fem servir l'equació de la càrrega total del sistema de l'apartat anterior:

 H s i s t e m a = 1 2 g V 2 2 - V 1 2 + h 2 - h 1 + P 2 - P 1 ρ g + H F

- Com la secció no canvia i el cabal és el mateix en origen que al final (perquè l'aigua és incompressible), les velocitats inicial (v_1) i final ( v_2 ) són iguals, sw forma que tenim que el primer terme de l'equació és igual a zero.

- Les pressions inicial i final també són iguals . Per tant, el que ens queda és:

H s i s t e m a = h 2 - h 1 + H F

Si considerem h_1 = 0 per ser l'origen, resulta que:

H s i s t e m a = h 2 + H F ⇒ h 2 = H s i s t e m a - H F = 14 - 3 = 11 m

i, per tant, el líquid puja a 11 metres.

Exemple 2:

Enunciat

Continuem amb el problema anterior.

Anem a suposar ara que per evitar contaminacions des de l'exterior hem pressuritzat el tanc inicial a una pressió de 20 kPa amb gas nitrogen inert. A l'arribada, en canvi, seguim a pressió atomosfèrica. Si considerem la mateixa càrrega del sistema, fins a quina altura pujaria ara l'aigua?

Resolució

Tornem amb la mateixa equació , però ara P_2 no és igual que P_1.

P_1 té el valor de la pressió atmosfèrica, que ja tenia, més els 20 kPa de pressió manomètrica.

P_2 segueix sent l'atmosfèrica.

Per tant P2 - P1 serà -20 kPa (atenció, nombre negatiu i són kilopascals! Les unitats sempre en el mateix sistema).

Recordem també que les velocitats inicial i final són iguals i que h_1 el considerem 0 per ser l'origen.

H s i s t e m a = h 2 - h 1 + P 2 - P 1 ρ g + H F

si substituïm pels valors , amb la densitat de l'aigua de 1000 kg/m^3 i l'acceleració de la gravetat 9,8 m/s^2, ens queda:

14 = h 2 + 20000 1000 × 9 , 8 + 3 ⇒ h 2 = 13 , 04 m

Per tant podem pujar més amunt (té l'ajut de la pressió) .

Ara bé, cal suposar que la sortida segueix estant a 11 metres, ja que no hem canviat la instal·lació; què passa aleshores? Doncs que la càrrega del sistema disminueix.

Calculem en quant disminueix.

EXERCICI RESOLT
Si h_2 segueix sent 11 metres, quina és la nova càrrega del sistema, H_sistema?

Prova de fer-ho i després clica a sota per comprovar el resultat.

Comprova aquí la resposta

 Aquesta diferència de càrrega total del sistema, què significa per a la bomba?: La mateixa bomba operarà diferent davant el canvi de condicions.

Les bombes, especialment les rotodinàmiques, s'adapten a les condicions del sistema. Veurem que el que farà serà donar més cabal.

Càrrega total de la bomba

Per saber si les bombes poden o no transportar un fluid en un sistema han de tenir algun paràmetre que puguem comparar amb la càrrega del sistema definit.

És el que es coneix com l'altura manomètrica o càrrega total de la bomba (H),

DESTACAT
Càrrega total de la bomba o altura manomètrica és la diferència d'energia que té el líquid entre l'entrada i la sortida de la bomba, és a dir, l'energia que li ha transmés la bomba a l'aigua, mesurada en metres, com sempre que parlem de càrrega.

Representa l'altura màxima a la qual es podria bombar un líquid si no hi haguessin pèrdues de càrrega (en alguns llibres, veureu que  per això se l'anomena altura d'elevació).

Aquesta alçada dependrà de la densitat del líquid però per a molts càlculs es pren sempre com a base l'aigua, que saps que té una densitat de 1000 kg/m^3. Per aquesta raó, en documentació tècnica en català i castellà, s'identifica moltes vegades com a mca , per l'abreviatura de metres columna d'aigua.

Per què s'anomena altura manomètrica? Perquè si mesurem la pressió a l'entrada i a la sortida de la bomba, i aquesta està horitzontal (diferència d'altures igual a zero) i la secció del tub d'entrada i sortida és la mateixa (diferència de velocitats igual a zero), tots els components d'H s'anul·len excepte la diferència de pressió entre els manòmetres d'abans i després de la bomba. Per tant:

 H = P s - P e ρ g

on

H: càrrega total de la bomba (en m);

P_s : pressió a la sortida de la bomba (en Pa);

P_e : pressió a l'entrada de la bomba (en Pa);

ρ: densitat del líquid (en kg/m^3) (habitualment aigua) i

g: acceleració de la gravetat (en m/s^2)

DESTACAT
Perquè la bomba pugui transportar un producte líquid en un sistema de transport determinat ha de tenir una càrrega total igual o superior a la del sistema.

EXERCICI RESOLT
Calcula la càrrega total d'una bomba, en metres, que transporta aigua, de densitat 1000 kg/m3, si la pressió a l'entrada de la bomba és de 1,6 bar i a la sortida de 7 bar.

Prova de fer-ho i després clica a sota per comprovar el resultat.

Comprova aquí la resposta

AUTOAVALUACIÓ
Fes ara l'autoavaluació D ciclant aquí sobre.

Comprovaràs si has comprés aquest concepte de càrrega.

Després ja pots passar de pàgina.

Corbes característiques d'una bomba

Què passa amb una bomba quan volem instal·lar-la?

Ens donarà sempre el mateix cabal i elevarà el líquid a la mateixa alçada?

A qualsevol cabal que ens interessi podrem elevar el líquid fins a l'altura desitjada?

DESTACAT
Una bomba no té un únic punt de funcionament (un cabal, una pressió, una altura) sinó una infinitat. La corba que uneix tots els punts de funcionament possibles d'una bomba es diu corba de funcionament, en les de desplaçament positiu, o corba característica, en les rotodinàmiques .

A les rotodinàmiques, la càrrega total de la bomba (H) depèn molt del cabal.

A la figura tens una corba característica per a una centrífuga i una de funcionament per a una bomba de desplaçament positiu.

Aquesta és la corba de la càrrega total de la bomba front del cabal.

Per a les bombes rotodinàmiques, a l'esquerra, es pot veure la gran variació de la càrrega (H) en funció del cabal volumètric ( q_v ) o capacitat, com se l'anomena en aquests gràfics, de manera que si volem molt cabal gairebé no podrem elevar el líquid i, en canvi, si hem d'elevar molt el líquid, arriba un moment que s'atura: tota la potència de la bomba s'inverteix a mantenir la columna però no transportem res.

Tanmateix, en la volumètrica pràcticament no varia el cabal. Les corbes de funcionament no tenen més límit per a H que la resistència de les bombes a la pressió.

A la part inferior hi ha dues gràfiques més per veure l'efecte de la velocitat de gir del rotor en ambdós tipus. Sempre augmenta el cabal en augmentar la velocitat de gir, però, mentre que en les de desplaçament positiu la velocitat és gairebé l'únic factor que afecta al cabal, en les centrífugues (rotodinàmiques) afecta molt la càrrega.

DESTACAT
Si hem d'elevar molt un producte o la canonada té moltes pèrdues de càrrega, el cabal serà molt baix en una bomba centrífuga, Amb les volumètriques augmentarà la pressió fins que aguanti la bomba o la conducció però el cabal es mantindrà pràcticament constant.

Bé , ara ens falta veure dues corbes característiques més de les bombes rotodinàmiques.

Una és la potència que aplica la bomba i l'altra el rendiment de la bomba o relació entre la potència transferida al líquid i la potència que aplica la bomba.

En el gràfic inferior pots veure les tres corbes respecte al cabal o capacitat de la bomba. La bomba té un valor de màxim rendiment, que hauria de ser el que busquem per treballar perquè és on en treurem la màxima eficiència.

Per a calcular-les, tenim que la potència transferida és:

P T = H ρ g q v

 On H és la càrrega total de la bomba  (en m), ρ és la densitat (en kg/m3), g l'acceleració de la gravetat (m/s^2) i q_v és el cabal volumètric  m^3/s). S'expressa en watts (W) en el sistema internacional .

La potència aplicada pel motor a la bomba (P_A) es calcula a partir de les dades elèctriques de consum (watts o amperes).

 η = P T P A × 100

El rendiment ( η ) s'expressa en percentatge de la potència transferida respecte a l'aplicada.

EXERCICI RESOLT
Una bomba centrífuga que transporta aigua ultrapura (densitat 1000 kg/m^3), té una càrrega total de 14 m.
El cabal és de 10 L/s. Quina és la potència transferida per la bomba?
Si la potència aplicada per la bomba és de 2000 W, quin és el rendiment de la bomba?

Prova de fer-ho i després clica a sota per comprovar el resultat.

Comprova aquí la resposta

Punt d'operació d'una bomba

Quin resultat ens donarà una bomba?

Dependrà molt del sistema de transport on s'instal·li, perquè cada sistema té la seva pròpia càrrega.

Ja sabem que perquè pugui transportar ens interessa que la càrrega total de la bomba sigui superior a la càrrega del sistema.

Però, un cop col·locada i en marxa, en quin punt de la corba funcionarà?

DESTACAT
Podem definir el punt d'operació d'una bomba com el cabal volumètric que donarà quan es col·loqui en un sistema de transport determinat.

Ho podem veure en la figura adjunta.

Tenim, d'una banda, la corba característica de càrrega total de la bomba davant del cabal (corba A).

Quant al sistema, la corba B el descriu. Quan el cabal és 0 (q_v=0), la càrrega del sistema depèn de la diferència d'altures i de pressions entre l'origen i la destinació. No hi ha component de velocitat, el flux està atura . Se l'anomena càrrega estàtica del sistema.

Quan el líquid flueix (q_v >0), hi ha un augment de la càrrega del sistema a causa de les pèrdues de càrrega del transport, que abans no actuaven perquè el líquid no es desplaçava. A més cabal, més pèrdua de càrrega.

Arriba un moment en què les dues corbes es creuen. Aquest és el punt d'operació de la bomba: on s'intersequen la corba característica de la bomba amb la càrrega del sistema.

Si la càrrega del sistema és més alta que la de la bomba, no podrà haver intersecció i, simplement, no hi haurà transport. Una mica més endavant veurem com regulem el cabal si no volem exactament el que dóna la bomba un cop col·locada en el sistema.

Anem a treballar ara una mica amb les corbes.

Exemple:

Enunciat

Suposem la corba característica anterior, del gràfic adjunt, que mostra la càrrega davant del cabal. Si tenim un cabal de 5 m3 / h, quina és la càrrega total de la bomba?

Resolució

Projectem amb una fletxa el cabal sobre la corba i des de la corba a l'eix d'ordenades amb l'altra fletxa per trobar la càrrega total de la bomba, que és de 10 m.

EXERCICI RESOLT
Per a una càrrega total de 6 metres, a la corba característica de l'exemple, quin cabal ens donaria la bomba? Expressa-HO en m^3/h i en el sistema internacional.

Prova de fer-ho i després clica a sota per comprovar el resultat.

Comprova aquí la resposta

EXERCICI RESOLT
En el gràfic del punt d'operació de la bomba, el primer d'aquesta pàgina, determina el cabal d'operació de la bomba i expressa'l en L/s

Prova de fer-ho i després clica a sota per comprovar el resultat.

Comprova aquí la resposta

AUTOAVALUACIÓ
Fes ara l'autoavaluació E ciclant aquí sobre.

Comprovaràs si has comprés les corbes de les bombes.

Després ja pots passar de pàgina.

Lleis d'afinitat

T'has fixat en l'efecte de la velocitat en les corbes característiques? Modifica tant el cabal com la càrrega.

La velocitat la podem modificar de diverses maneres: amb un canvi de motor o accionant un variador, com veurem. Pot ser necessari fer-ho per ajustar el procés.

Podem també variar la velocitat d'una altra manera: augmentant o disminuint el diàmetre del rodet, amb la qual cosa la velocitat tangencial a l'extrem del rodet també augmenta o disminueix, respectivament, encara que la bomba segueixi girant a les mateixes voltes (rpm).

No només canvien, amb la velocitat, la corba de càrrega total de la bomba davant del cabal, sinó també la de potència aplicada.

DESTACAT
La relació entre les diferents magnituds de les bombes centrífugues i la velocitat de gir o el diàmetre del rodet es resumeix en les lleis d'afinitat.

La capacitat (o cabal volumètric) és proporcional a la velocitat i al diàmetre del rodet :

q v 2 q v 1 = N 2 N 1 q v 2 q v 1 = d 2 d 1

on N correspon a la velocitat de gir (les rpm) i d al diàmetre.

La càrrega total de la bomba (altura d'elevació) és proporcional al quadrat de dues variables:

H 2 H 1 = N 2 N 1 2 H 2 H 1 = d 2 d 1 2

La potència aplicada és proporcional al cub de les variables :

P A 2 P A 1 = N 2 N 1 3 P A 2 P A 1 = d 2 d 1 3

El rendiment és pràcticament constant amb els canvis de velocitat i petits canvis de diàmetre de rodet.

Tenint en compte totes aquestes dades, les corbes característiques que donen els fabricants són molt completes.

A la imatge pots veure les diferents corbes característiques per a una bomba centrífuga.

EXERCICI RESOLT
Per modificar el cabal d'un sistema de transport de 0,1 m^3/s, col·loquem una bomba amb un rodet que té un diàmetre doble que l'anterior.

Com serà el nou cabal?

I la nova càrrega total de la bomba, si a la primera era de 14 metres?

I quina potència s'aplicarà a la bomba, quan ara s'apliquen 1700 W?

Prova de fer-ho i després clica a sota per comprovar el resultat.

Comprova aquí la resposta

Càrrega neta positiva d'aspiració

En els apartats anteriors hem vist aspectes molt importants de les bombes que estaven relacionats amb l'energia que transmeten al líquid perquè aquest flueixi i, per tant , relacionats amb la descàrrega o impulsió.

Què passa amb l'aspiració?

No té importància? Doncs no és així; la té i molta.

Si llegim el títol de l'apartat veiem que el concepte de càrrega o alçada ja l'hem vist abans: és la pressió estàtica, expressada en metres, que donaria una columna de fluid, sobre la boca de la bomba.

En aquest cas estem a la boca d'aspiració.

Què volem dir amb neta i amb positiva?

Perquè una bomba funcioni bé cal proporcionar tot el líquid que ha d'impulsar: ha d'haver-hi  prou líquid en l'aspiració perquè surti per la impulsió o descàrrega.

Quan un líquid entra a la bomba pateix un procés de succió que fa que la pressió a l'interior de la bomba baixi respecte a l'exterior.

Quan ja surt, a través de la voluta en espiral en una bomba centrífuga, augmenta de nou la pressió cap a la sortida.

PENSA
El problema que pot aparèixer és que la pressió que s'arribi a l'entrada (si hi ha molta aspiració i poca quantitat de producte) baixi tant que arribem a la pressió de vapor del líquid.

Recordes què passava quan la pressió de vapor era igual a la pressió del sistema?

Que el líquid bullia perquè estàvem en el punt d'ebullició, oi?

El que passa , en conseqüència , és que es formen bombolles del vapor del líquid al bullir que dificulten el pas del fluid i que danyen la bomba.

A aquest fenomen se l'anomena cavitació i entrarem en detall en els efectes quan parlem dels problemes de les bombes. Aquí veurem com s'evita.

DESTACAT
La pressió sobre el líquid a l'entrada de la bomba ha de ser superior a la pressió de vapor del líquid per realitzar un procés de transport correcte i evitar la cavitació.

A aquesta pressió, mesurada en metres de columna de líquid, se l'anomena càrrega neta positiva d'aspiració (CCPA) o NPSH, per les sigles en anglès (Net Positive Suction Head), com se la coneix en la majoria de documentació tècnica.

Totes les instal·lacions tenen una càrrega sobre l'entrada de la bomba que s'anomena NPSH disponible (NPSH_disponible) i que es calcula així:

NPSH disponible = H 0 ± H g - H F - V PH

La càrrega neta positiva d'aspiració disponible és, per tant, la combinació de diverses càrregues:

- La càrrega corresponent a la pressió absoluta sobre la superfície del fluid a impulsar (H_0).

- L'altura de la columna de líquid (H_g) des de la superfície a la boca d'entrada. Aquesta altura se suma si el nivell de líquid està per sobre de la bomba, o es resta si el nivell està per sota del de la bomba.

- Les pèrdues de càrrega per fregament (H_F), que resten  (d'aquí el seu nom de pèrdua de càrrega).

- L'altura corresponent a la pressió de vapor (H_PV).

Per passar la pressió absoluta P_0 , en pascals (Pa), a càrrega (H_0), en metres ( m ), cal dividir per la densitat del líquid i per l'acceleració de la gravetat, el mateix que cal fer per convertir la pressió de vapor (Pv), també en pascals, a altura de pressió de vapor:

 H 0 = P 0 ρg H P v = Pv ρ g

Si el tanc està tancat i pressuritzat H_0 serà més elevada que l'atmosfèrica.

 En canvi, si està al buit (pressió manomètrica negativa) o estem en un lloc elevat, H_0 serà inferior a la pressió atmosfèrica al nivell del mar.

Determinació de la CNPA o NPSH

I com sabem que aquesta càrrega neta positiva d'aspiració és suficient?

Febt servir les dades del fabricant que ens dóna les condicions que requereix la bomba.

DESTACAT
Per a cada bomba hi ha una NPSH requerida (NPSH_requerida) específica de la bomba perquè aspiri bé i no es produeixi cavitació. Aquesta NPSH requerida la dóna el fabricant. Ha de succeir que NPSH_disponible - NPSH_requerida > 0 .

Quant ha de valer més la NPSH disponible que la requerida?

Normalment es considera que al voltant d'un 10% superior o, expressat en càrrega, 0,5 m superior la disponible que la requerida, per assegurar-se el bon funcionament.

Quan ho calculem, prendrem el valor més alt, per assegurar.

Quan tinguem aquest resultat, tindrem la seguretat que la bomba s'alimentarà adequadament .

Si la NPSH_disponible no és suficient, què podem fer?:

- Baixar la temperatura del líquid per reduir la pressió de vapor, si és volàtil.

- Augmentar la temperatura per reduir pèrdues per viscositat si és molt viscós (sembla incongruent amb el primer, però depèn del producte).

- Augmentar el diàmetre de la canonada d'alimentació (més diàmetre menys pèrdues de càrrega).

- Canviar el material de la canonada d'entrada per un de menys rugós.

- Disminuir velocitat de la bomba (la NPSH requerida baixa: el fabricant donarà la corba).

- Pressuritzar el dipòsit de subministrament per donar més pressió estàtica.

Exemple:

Enunciat

Tenim una instal·lació com la de la figura  de sota, en la qual el líquid, que és aigua, es troba en un dipòsit tancat per sobre del nivell de la bomba i volem calcular la NPSH disponible del sistema i quina seria la NPSH requerida d'una bomba per estar tranquils que no cavitarà.

Les dades que tenim són :

- El manòmetre marca una pressió negativa de -30 kPa, sobre l'aigua que està a 60 ° C. Està al buit.

- La pressió atmosfèrica és de 100 kPa.

- El nivell de l'aigua del tanc està 3 m per sobre de la boca d'entrada de la bomba.

-  Les pèrdues de càrrega es corresponen a una alçada de 1,25 m , determinats a partir de la longitud i el material dels tubs, el diàmetre interior, el cabal volumètric (100 L/min) i les característiques del colze i de la vàlvula.

- La pressió de vapor de l' aigua a 60 ° C és de 19,92 kPa i la densitat és de 984 kg/m^3.

 Resolució

Anem a plantejar l'equació de la NPSH disponible:

NPSH_disponible = H_0 + H_g - H_F - H_PV Fixa't que a H_g li hem posat el signe + perquè el nivell està per sobre. Si estigués per sota posaríem el signe - .

Anem a veure els termes de l'equació:

P_0 = P_atmosférica + P_manométrica = 100-30 = 70 kPa = 70000 Pa que, passant-lo a metres H_0 = P_0 /(ρg) = 70000/(984x9,8) = 7,26 m

H_g = 3,00 m ; H_F = 1,25 m;  Pv = 19920 Pa que, passant-lo a metres, H_PV = Pv/(ρg) = 19920/(984x9,8) = 2,07 m .

Per tant NPSH_disponible = H_0 + H_g - HR - H_PV = 7,26 + 3,00 - 1,25 - 2,07 = 6,94 m

Perquè la bomba funcioni bé ha de tenir una NPSH requerida un 10% menor (un 90 % de la disponible) o 0,5 m menor.

Això vol dir NPSH_requerida = 6,94 x90/100 = 6,25 m    o                6,95-0,50 m = 6,45 m .

La NPSH requerida ha de ser igual o inferior a 6,25 m.