Title: El finançament de les apps
Course: CFGS - Desenvolupament d'aplicacions web > Section: Comercialització d'APPS per a dispositius mòbils

El finançament de les apps

Introducció al finançament de les apps

Les necessitats de finançament de la nostra app dependran, principalment, dels costos que haurem de suportar en funció del tipus d'app que estem desenvolupant.

Així doncs, si els costos de desenvolupament de l'app són mínims, la millor opció pot ser autofinançar-se.

En aquest sentit és important destacar que si les persones que formen part de l'equip que hi ha al darrere de tot projecte tenen habilitats complementàries (disseny gràfic, programació per a diferents plataformes o appmarketing), es poden finançar part dels costos de desenvolupament en forma d'aportació de treball. Si l'equip no pot suportar aquests costos i ha d'externalitzar aquestes tasques, les necessitats de finançament seran més altes.

La importància de tenir un Producte Mínim Viable (PMV).

L'accés a finançament extern és complicat sense una app ja creada, funcional i amb una comunitat de persones usuàries que l'hagi provat i estigui disposada a continuar utilitzant-la, en tant que dóna resposta a un problema o a una necessitat concreta.

És el concepte de Producte Mínim Viable que, a petita escala, ha de demostrar que la nostra app té acceptació i una base sòlida per sortir al mercat de les apps amb prou garanties de viabilitat econòmica. Per a una persona emprenedora amb recursos limitats treballar sobre un producte mínim viable garanteix que no es malbaratin recursos i que no es crearà una app que ningú no descarregarà.

Opcions inicials de finançament.

Sense disponibilitat d'un determinat nivell de recursos és impossible desenvolupar una app que pugui competir en els app markets.

És per això que cal disposar d'una quantitat inicial de diners que ens pemeti el desenvolupament d'aquesta app mínimament funcional per poder fer un test de mercat amb el que pugui visualitzar-se la necessitat de tirar endavant el projecte.

A banda de la disponibilitat de fons propis, el primer recurs de finançament és el que es coneix com les 3Fs: Family, Friends and Fools. Aquesta opció té uns avantatges clars:

- La facilitat, donat que és més senzill convèncer al nostre entorn més proper sobre la idoneïtat del nostre projecte.
- La confiança, pels lligams personals, que fa que el grau d'exigència no sigui tan alt com en el cas d'inversors professionals.

No obstant, els inconvenients són evidents:

- Les quantitats són baixes doncs depenen de la capacitat econòmica del nostre entorn.
- La implicació personal genera pressió a la persona emprenedora donat que està utilitzant fons de la família i amics.

Aquest autofinançament inicial pot complementar-se amb finançament col·lectiu, mitjançant la publicació del projecte en una plataforma de micromecenatge o crowfunding que, al mateix temps de proporcionar finançament, permet connectar amb futures persones usuàries de la nostra app. En un capítol posterior d'aquest llibre podeu trobar informació addicional sobre aquesta fórmula de finançament.

Altres fonts de finançament extern.

La via tradicional de finançament per a PIMEs han estat els préstecs bancaris. No obstant, cal tenir present que les entitats bancàries donen suport a projectes amb una bona estratègia i un bon pla d'empresa, i demanen garanties personals per fer front a possibles impagaments.

També tenim l'opció de recórrer a línies d'ajuda d'empreses públiques per al finançament de projectes empresarials innovadors. És el cas d'Agenda Digital, de l'empresa pública ENISA (www.enisa.es), que té com a objectiu recolzar financerament la posada en marxa de projectes en els sectors TIC i per impulsar el desenvolupament de nous productes i serveis, entre els quals, les apps per a dispositius mòbils.

L'inversor ideal serà, però, aquell que ens pugui oferir, a més a més de finançament, experiència en el mercat. Si hem de buscar un inversor, millor fixar-se en aquells que estiguin especialitzats en el desenvolupament de les apps. La seva experiència i contactes ens poden ajudar, també, en aspectes com la promoció de l'app. En aquesta relació, l'inversor probablement condicionarà la seva participació en el projecte a la propietat d'una part de la nostra empresa i voldrà participar en les decisions importants.

Un cas recent que pot il·lustrar les diferents fases de finançament per les que haurà de passar el nostre projecte és el de l'app Heygo, publicat recentment a la premsa i que podeu llegir aquí.

Modalitats de monetització

Les deu apps amb més beneficis en els dos app markets més importants (Google Play Store i Apple App Store) són gratuïtes.

L'anàlisi d'AppBrain sobre les apps publicades al Google Play Store ens indica que dels quasi dos milions d'apps que hi ha a l'app market de Google, quasi el 90% es poden descarregar de forma gratuïta.

Les formes d'obtenir ingressos mitjançant una app han canviat considerablement des de fa un any. Això no vol dir que el model de negoci de les apps de pagament hagi de deixar d'existir. Les pesones usuàries de dispositius mòbils estan disposades a pagar per apps de qualitat que incorporin noves funcionalitats als seus dispositius o pagar per la descàrrega de determinats jocs. És el cas de Nova Launcher, Minecraft o dels jocs de l'empresa Rockstar.

Apps freemium: d'app gratuïta a app de pagament.

Amb aquest model de monetització s'ofereix una versió gratuïta de l'app amb funcionalitats bàsiques, i si la persona usuària vol accedir a funcions avançades, caldrà que pagui per una actualització amb funcions addicionals.

És important si utilitzem aquesta opció que la descripció de l'app al market sigui molt clara respecte de les funcions que inclouen les dues versions de l'app, la gratuïta i la de pagament. Una descripció poc clara podria provocar una allau de comentaris negatius que influiria en el posicionament de la nostra app en els resultats de cerca.

Compres integrades en l'app.

Pràcticament el 50% dels ingressos dels app markets ja provenen de les compres integrades en les apps i la tendència és a incrementar aquest percentatge.

L'èxit d'aquest model de monetització que principalment es dóna en jocs, es basa en la impaciència de les persones usuàries a completar un nivell de dificultat d'un joc o a aconseguir una millor experiència d'usuari, per la qual cosa estan disposades a pagar petites quantitats a canvi d'elements extra.

En el cas d'algunes apps, aquestes compres integrades proporcionen una experiència d'usuari sense publicitat, o bé afegeixen noves funcionalitats sense haver d'actualitzar o descarregar una versió "pro" de l'app com en el cas de les apps freemium.

Publicitat in-app.

Consisteix en la inserció de diferents tipus d'anunci dins de les apps per a dispositius mòbils.

Des de que es poden descarregar apps existeix la publicitat in-app i ha estat una font d'ingressos fiable per als desenvolupadors de molts milers d'apps.

Els tipus d'anunci que millor s'integren al contingut de l'app és la publicitat nativa, que té com a objectiu que l'experiència d'usuari sigui òptima i sense interrupcions. És el model de negoci que Facebook o Twitter utilitzen en les seves apps, on els anuncis es publiquen com una publicació més.

Algunes apps també incorporen els típics banners, generalment al peu de la pantalla però que poden aparèixer en diferents llocs, que seria l'anunci clàssic. Generalment són imatges fixes o animades, o altres elements multimèdia, i en algun cas permeten interactuar.

Un altre tipus d'inserció publicitària són els anuncis de transició, que es mostren en el moment de càrrega de l'app o d'alguna de les seves opcions, o en els jocs quan hem acabat un nivell.

Per inserir anuncis en la nostra app hem de donar-nos d'alta en un sevei de publicitat in-app. Google i Apple tenen els seus propis serveis, anomenats AdMob i iAd, respectivament, tot i que fent una cerca a internet en poden trobar d'altres, com Mobeleader o Namo Media.

És important que abans de decidir-nos per qualsevol de les opcions, comparem el que ens ofereixen. Normalment, s'obtenen ingressos quan les persones usuàries de la nostra app visualitzen l'anunci o el cliquen, que es concreta en un cost per cada mil impressions o visualitzacions (CPM) o en un cost per clic (CPC), respectivament.

Com més alt sigui el nombre de persones usuàries de la nostra app tindrem més visualitzacions o més interaccions amb els anuncis i, per tant, més beneficis amb la publicitat.

Subscripcions.

Les subscripcions són una altra font d'ingressos que pot ser atractiva per als desenvolupadors i consisteix a pagar una quantitat fixa, normalment amb periodicitat mensual, per rebre continguts nous o bé continuar utitlizant l'app.

És el mètode de monetització utilitzat en apps que ofereixen serveis de continguts periòdics com revistes i diaris, o apps de música en streaming.

Les plataformes de micromecenatge

Les plataformes de micromecenatge o de crowfunding, són un mètode de finançament col·lectiu molt estès.

El funcionament d'aquestes plataformes és molt senzill. El desenvolupador promociona la seva app indicant la quantitat que necessita per al projecte, explica com funciona l'app, mostrant una versió reduïda si està disponible, i indica com s'invertiran els fons obtinguts.

A canvi, els responsables del projecte, ofereixen una sèrie de recompenses o rewards segons els fons aportats.

Hi ha diferents plataformes de crowfunding a l'estat espanyol que poden consultar-se en aquesta guia (http://www.crowdacy.com/crowdfunding-espana/). Una de les més importants és la catalana Verkami.

També hi ha altres plataformes a nivell internacional. Les més conegudes són Kickstarter i Indiegogo, tot i que n'hi ha d'altres específiques per al mercat de les apps, com Appsfunder o Appsplit.

Els avantatges del finançament col·lectiu en plataformes de micromecenatge són:

- És un mètode viable per aconseguir una quantitat considerable de fons en poc temps.
- La relació entre fons aportats i les recompenses permet aconseguir des de petites quantitats a canvi de la descàrrega de l'app però també una quantitat superior oferint productes promocionals, per exemple. Com més atractives siguin les recompenses, més fons es poden obtenir.
- Promocionar l'app en una plataforma de micromecenatge sol ser gratis o la compensació econòmica a satisfer està basada en l'èxit de la promoció. Sempre s'obté experiència en la primera promoció i, en qualsevol cas, es dóna a conèixer l'app a les futures persones usuàries de la mateixa.
- Si es publica el projecte en una plataforma exclusiva per a apps, la connexió amb el mercat és més elevada i els comentaris sobre el nostre projecte ens podran ajudar a millorar-lo.

Hi ha també inconvenients:

- És difícil fer una predicció sobre si l'app podrà rebre el finançament necessari o sobre el temps que es pot trigar a aconseguir la quantitat demanada.
- Si s'aconsegueix el finançament, la plataforma sol cobrar un percentatge dels fons, a banda de les despeses de gestió.
- No totes les apps poden participar d'aquest producte de finançament, ja que les plataformes fixen uns determinats criteris d'acceptació per preservar la qualitat dels projectes.