Title: Models
Course: Qüestionaris Competencials

- Text 1
- Text 2
- Text 3
- Text 4
- Text 5
- Text 6

Introducció

Girona té tot l'encant de les grans ciutats, però sense multituds. És una ciutat feta a mida humana, per distreure's amb els seus carrers, festes, oferta cultural, restaurants, etc.

La ciutat fou fundada pels romans el segle I a. C. i va ser ocupada pels àrabs a començaments del segle VIII, fins que va caure en mans de Carlemany, que fundà la Marca Hispànica. Girona va esdevenir capital d’un dels seus comptats. A finals del mateix segle, la ciutat es va deslliurar de les tropes de Carlemany i es va convertir en capital d'un dels primers comtats de la Marca Hispànica. El segle IX apareixen les primeres notícies sobre la presència jueva, que va finalitzar amb l'expulsió de 1492. El comerç i les fires i mercats animaven l'economia urbana.

Les convulsions de l'Edat Mitjana van obligar a reconstruir i ampliar la muralla d'una ciutat sovint anomenada la Porta de Catalunya. Els setges de 1285, 1462 i el de la Guerra del Francès, entre 1808-1809, entre d'altres, són els que han passat a la història. El segle XIX es va iniciar la demolició de la muralla per permetre el traçat de l'Eixample.

En els darrers anys, la Universitat de Girona i la rehabilitació del Barri Vell han estat alguns dels projectes que han transformat la ciutat.

Text adaptat de https://www.viatgeaddictes.com/dst/catalunya/exp3-catalunya.php

Els banys àrabs

La data més antiga en què es documenta l’existència dels banys es remunta al 18 de desembre de 1194. El document manifesta que els banys de Girona han estat construïts per ordre del rei Alfons I el Cast i que eren propietat del monarca. L’edifici és d’estil romànic, però el monument no nega les influències àrabs hereves de la tradició termal grecoromana que afecten els elements arquitectònics i l’estructura funcional dels banys.

Al final del segle XIII els atacs dels exèrcits del rei de França, Felip l’Ardit, van fer que necessités una reconstrucció gairebé total.  El rei Jaume II va accedir a la reconstrucció de l’edifici entre el 24 de març de 1294 i el 4 de desembre de 1296. Està documentat que fins al 1366 els banys eren públics. Al 1416 es parla d’uns banys que ja no són públics; les referències documentals parlen d’una casa, amb el seu hort i uns banys que hi estan integrats.

Al segle XVII es va construir el monestir de caputxines, fet que va comportar que els banys hi quedessin incorporats. Els anys 1929-1930 es va produir la segregació dels banys,

després d’haver quedat gairebé oblidats a l’interior del monestir de clausura. El 8 de març de 1929 es va establir un conveni en virtut del qual es desvinculaven els Banys Àrabs del conjunt de l’edifici monàstic.

 Des de la data de la construcció dels banys, el seu entorn ha experimentat notables canvis. Ara poden ser visitats, estudiats i admirats i s’han incorporat al conjunt arqueològic que Girona ofereix als seus visitants.

HORARI DE MARÇ A OCTUBRE

De dilluns a dissabte, de 10 a 19 hores

Diumenges i festius, de 10 a 14 hores

HORARI DE NOVEMBRE A FEBRER

De dilluns a dissabte, de 10 a 14 hores

Diumenges i festius, de 10 a 14 hores

Text adaptat de http://www.banysarabs.org/history/

Casa Rafel Masó

El Call Jueu de Girona és un dels espais més emblemàtics de la ciutat, format per un laberint de carrerons i de patis que desprenen els ecos de temps remots i tenebrosos alhora que de gran progrés intel·lectual. És un dels barris jueus més ben conservats d'arreu del món i una mostra evident de la importància que va tenir la cultura jueva a Girona.

En el segle XIII, el barri jueu estava emplaçat en l’actual carrer de la Força. El carrer Claveria servia de límit del barri jueu per la part est. Per la part nord del barri hi havia un carrer ample, que s’anomenava de la Ruca, i de la Claveria baixava un carreró fins la Sinagoga, la qual estava enclavada en la part posterior de les primeres cases del costat dret del carrer de Sant Llorenç.

Aquest barri ha estat saquejat i atacat nombroses vegades al llarg de la història, fruit de la persecució recurrent cap als seus habitants no cristians.

Si us interessa la història del Call i voleu saber-ne més, us recomanem la visita al Museu d'Història dels Jueus.

Text adaptat de http://giroroomsgirona.com/cultura/el-call-jueu-de-girona_n1279.aspx

Museu d’Història dels Jueus - Institut d’Estudis Nahmànides

Carrer de la Força, 8 - 17004 Girona

HORARIS

De setembre a juny

De dimarts a dissabte: de 10 h a 18 h.

Diumenges, dilluns i festius: de 10 h a 14 h.

Juliol i agost

De dilluns a dissabte: de 10 h a 20 h.

Diumenges i festius: de 10 h a 14 h.

Font: http://www.girona.cat/adminwebs/docs/g/i/girona,ciutat_jueva_cat_web.pdf

La Maria va anar a donar una volta amb el cotxe. Mentre conduïa, un gat es va posar davant del cotxe. La Maria va trepitjar el fre i va perdre de vista el gat.

Com que es trobava una mica marejada, la Maria va decidir tornar a casa.

El gràfic següent és una representació simplificada de la velocitat del cotxe durant el trajecte.

[Image]

Q: Escriu una fórmula que calculi la freqüència cardíaca recomanada perquè l'exercici físic sigui al
més efectiu possible, expressada en termes d'edat.
- F c m =(80(208 -(0 , 7 · e d a t)))/(100)
A: F c m =(80(208 -(0 , 7 · e d a t)))/(100)

Q: La Maria va anar a donar una volta amb el cotxe. Mentre conduïa, un gat es va posar davant del cotxe. La Maria va trepitjar el fre i va perdre de vista el gat.

Com que es trobava una mica marejada, la Maria va decidir tornar a casa.

El gràfic següent és una representació simplificada de la velocitat del cotxe durant el trajecte.

[Image]

Quina va ser la velocitat màxima del cotxe durant el trajecte?
A: 60
Feedback ("60"): Correcte!!!
Feedback ("36"): Velocitat màxima, de tot el trajecte!!

- Text 1
- Text 2

TÍTOL

Lorem ipsum dolor sit amet, consectetur adipiscing elit. In in condimentum turpis. Aliquam et nulla eu arcu pellentesque malesuada sed et lectus. Aenean vitae ex a urna lacinia rhoncus sollicitudin ac risus. Phasellus metus orci, feugiat dictum aliquet non, molestie eget mauris. Donec tortor odio, blandit sit amet dapibus id, malesuada nec nunc. Phasellus ut augue augue. Nunc ultricies nisi eget ligula suscipit, ac porttitor nisl vulputate. Quisque nec aliquam nibh. Aliquam sagittis eu neque a pharetra. Nam fermentum aliquam dolor sed tincidunt. Morbi porttitor, diam quis vestibulum laoreet, nunc nulla euismod velit, ut sodales tortor quam nec purus. Integer imperdiet risus ac augue porta commodo. Cras gravida at urna nec facilisis.

In placerat purus sed ante commodo, facilisis lacinia est fringilla. Donec ut tincidunt velit, a dapibus justo. Donec eros mauris, imperdiet non velit non, lobortis suscipit velit. Proin mollis id nisi non posuere. Integer eu malesuada velit, quis efficitur ante. Aliquam erat volutpat. Phasellus et luctus purus, et condimentum arcu. Donec tincidunt luctus convallis. Curabitur sed maximus quam.

TÍTOL

Contingut del text 2.

El Carles mira la informació que hi ha a la taula sobre França i Noruega.

El Carles diu: “com que el percentatge de llars que tenen televisor és gairebé igual per a tots dos
països, a Noruega hi ha més llars que se subscriuen a la televisió de pagament”.

Explica per què aquesta afirmació és incorrecta. Argumenta la teva resposta.

Q: - Text 1
- Text 2

TÍTOL

Lorem ipsum dolor sit amet, consectetur adipiscing elit. In in condimentum turpis. Aliquam et nulla eu arcu pellentesque malesuada sed et lectus. Aenean vitae ex a urna lacinia rhoncus sollicitudin ac risus. Phasellus metus orci, feugiat dictum aliquet non, molestie eget mauris. Donec tortor odio, blandit sit amet dapibus id, malesuada nec nunc. Phasellus ut augue augue. Nunc ultricies nisi eget ligula suscipit, ac porttitor nisl vulputate. Quisque nec aliquam nibh. Aliquam sagittis eu neque a pharetra. Nam fermentum aliquam dolor sed tincidunt. Morbi porttitor, diam quis vestibulum laoreet, nunc nulla euismod velit, ut sodales tortor quam nec purus. Integer imperdiet risus ac augue porta commodo. Cras gravida at urna nec facilisis.

In placerat purus sed ante commodo, facilisis lacinia est fringilla. Donec ut tincidunt velit, a dapibus justo. Donec eros mauris, imperdiet non velit non, lobortis suscipit velit. Proin mollis id nisi non posuere. Integer eu malesuada velit, quis efficitur ante. Aliquam erat volutpat. Phasellus et luctus purus, et condimentum arcu. Donec tincidunt luctus convallis. Curabitur sed maximus quam.

TÍTOL

Contingut del text 2.

Quina de les xifres següents constitueix la millor estimació del nombre total d'assistents al
concert?
- 2000 (Quants fans hi caben en un metre quadrat?)
- 5000
A: 5000
If right: La teva resposta és correcta.
If partly right: La teva resposta és parcialment correcta.
If wrong: La teva resposta és incorrecta.

LES FIGURES

Quina de les figures té l’àrea més gran? Explica el teu raonament.

[Image]
Feedback: Respostes que donen la figura B recolzant-se en un raonament convincent, per exemple: B no té esquerdes que fan decréixer l'àrea. A i C tenen buits B, perquè és un cercle complet, i les altres figures semblen cercles amb trossos extrets
Feedback: Respostes que donen la figura B recolzant-se en un raonament convincent, per exemple: B no té esquerdes que fan decréixer l'àrea. A i C tenen buits B, perquè és un cercle complet, i les altres figures semblen cercles amb trossos extrets

El Joan té 200 zeds per gastar.
A les rebaixes, què pot comprar el Joan? Encercla “Sí” o “No” per a cadascuna de les opcions
següents.
If right: La teva resposta és correcta.
If partly right: La teva resposta és parcialment correcta.
If wrong: La teva resposta és incorrecta.