Title: Comprensió lectora
Course: Llengua Catalana i literatura 1r ESO 1r T

Feedback shared by this category's questions, if right: La teva resposta és correcta.
Feedback shared by this category's questions, if partly right: La teva resposta és parcialment correcta.
Feedback shared by this category's questions, if wrong: La teva resposta és incorrecta.

Q: Una de les frases del text és
- Escoltem més i parlem més.
- Escoltem més i parlem menys.
- Escoltem menys i parlem més.
A: Escoltem més i parlem menys.

Q: Què són, les drassanes? Ordena la frase i ho sabràs.
- Instal·lació
- on
- es construeixen
- i es reparen
- les
- naus
A: Instal·lació / on / es construeixen / i es reparen / les / naus

Q: l el rei pensa...
- que cal valorar les persones que t'ajuden
- que cal valorar tots els animals
- que segur que la granota és un príncep encantat
- que millor que vagin a l'habitació i arreglin la situació
A: que cal valorar les persones que t'ajuden

Torna a escriure la curiositat número 5. Eren vaixells ràpids, fàcils de maniobrar i de desmuntar, però amb un màxim de 40 paraules.
Feedback: Proposta: Els drakars eren vaixells molt ràpids, i per córrer més usaven els rems. Eren fàcils de maniobrar, i podien navegar per rius poc profunds o a la costa. També es podien arrossegar per terra.

Q: Selecciona el text que resumeix millor la curiositat número 1:
- Els drakars es distingien fàcilment de la resta de naus, eren lleugers i molt maniobrables i servien per guerrejar i comerciar. Eren conduïts per bons navegants, que van ser capaços d’elaborar cartes nàutiques molt precises.
- Els drakars es reconeixien al vol: un sol pal, una vela quadrada i un gran drac a proa. Es guiaven amb un timó de rem curt i pala ampla. Els seus mariners eren brillants navegants. Amb l’ajut d’undiminut compàs solar i una pedra de sol, van elaborar cartes nàutiques molt precises.
- Les naus dels vikings eren impossibles d’enfonsar, i eren molt lleugeres. Els seus mariners eren molt astuts.
A: Els drakars es distingien fàcilment de la resta de naus, eren lleugers i molt maniobrables i servien per guerrejar i comerciar. Eren conduïts per bons navegants, que van ser capaços d’elaborar cartes nàutiques molt precises.

Q: Quants animals apareixen a la història?
- 1
- 8
- 9 (La granota i els 8 cavalls)
- 10
A: 9

Q: Llegeix el text i indica si les afirmacions següents són certes o no.
- Les persones, en general, usem molt poques paraules, per comunicar-nos. | Vertader
- Les persones cultes usen quasi el doble de paraules que un parlant normal. | Vertader
- Només ens podem comunicar usant les lletres de l’alfabet. | Fals
- És millor pensar abans de parlar, per no ofendre. | Vertader
- Les paraules són paraules, i tothom les entén de la mateixa manera. | Fals

Has sentit a parlar molt sobre els vikings, però... saps com es deien les naus que conduïen? Per què es deien així? Com creus que eren? Totes aquestes preguntes les sabràs respondre després de llegir el text. Després, contesta les preguntes que tens a continuació.

5 curiositats sobre els drakars, les naus dels vikings

El progrés tècnic de les drassanes nòrdiques dels segles VIII i IX va permetre la construcció de les naus més ràpides i preparades dels oceans: en 300 anys, van aconseguir recórrer tot el món conegut

Àlex Novials i Cristina Masanés

1. Era l’única navegació de l’època capaç de recórrer el món

Els drakars es reconeixien al vol: un sol pal, una vela quadrada i un gran drac a proa. Qui hi havia guerrejat contra els vikings assegurava que eren impossibles d’enfonsar. Les seves naus eren d’una gran lleugeresa: alta tecnologia naval i peça clau en l’expansió. En aquells segles, eren les úniques capaces de recórrer el món.

Es guiaven amb un timó de rem curt i pala ampla, que els donava una gran maniobrabilitat. Els seus mariners eren brillants navegants a qui no calien brúixoles. Sabien llegir a la perfecció els moviments del sol i les estrelles. Amb l’ajut d’un diminut compàs solar (unes rodes de fusta amb divisions i un pivot al mig) i una pedra del sol (un cristall translúcid que canviava de color amb els raigs de sol), van elaborar cartes nàutiques molt precises. Amb unes naus artesanes tallades amb destral, els vikings van guerrejar i comerciar.

[Image]

1. Permetien fugir a una velocitat insòlita en aquell temps

Els drakars o dracs eren vaixells molt àgils, idonis per a les expedicions tàctiques i el combat. Llargs (30 metres d’eslora per sis de mànega) i ràpids (permetien fugir a una velocitat insòlita en aquells temps: a quinze nusos). Podien anar amb rem o amb vela. Estaven pensats per a uns quaranta mariners.

Naus per al comerç

Els vikings també tenien els 'knörrs', més amples i de borda més alta. S’utilitzaven com a vaixells de càrrega i per comerciar. Tenien entre 12 i 15 metres d’eslora per tres de mànega. Admetien fins a 40 tones de pes i fins a 12 tripulants. Anaven amb vela i eren molt estables a alta mar.

1. Un monstre marí donava nom a la nau: el “drek”

Un mascaró de fusta esculpit representava un monstre marí i allunyava els mals esperits de la ruta dels navegants, i també espantava els enemics. Era el ‘drek’, la criatura que donava nom a la nau: ‘drakar’.

[Image]

L'estructura del vaixell

1. El timó: servia per dirigir la nau. Era una mena de rem curt que anava fixat a estribord, el costat dret del vaixell.
2. El buc era estret i allargat, i es construïa d’una manera molt enginyosa per fer-lo sòlid i lleuger. Els taulons de roure s’encavalcaven com si fossin les teules d’una teulada, i s’unien amb els reblons de ferro. S'impermeabilitzava amb molsa, crinera de cavall i quitrà.
3. Els escuts anaven penjats a la borda del vaixell i servien de protecció contra el vent i les onades, i també contra les fletxes dels enemics.
4. Només tenien una vela, que era quadrada o rectangular de llana teixida. El pal que la sostenia podia mesurar 16 metres d’alt i es feia d’arbres ben alts i rectes, com ara el pi.

1. Els drakars més grans podien transportar fins a 60 remers, que només ingerien menjar fred durant els viatges

Els drakars més grans podien transportar fins a 60 remers. Els mariners remaven asseguts sobre els cofres on guardaven les armes i les mercaderies que volien intercanviar. Dormien estirats a terra, sobre pells i dins d'un sac de cuir impermeable. Quin fred i quina humitat!

Durant els viatges tot el menjar era fred i no gaire variat: peix sec, pomes i coques de cereals. Ho guardaven tot en barrils resistents a la humitat i als cops.

1. Eren vaixells ràpids, fàcils de maniobrar i de desmuntar

Els drakars eren vaixells rapidíssims. Feien servir els rems quan no feia gaire vent, quan havien de remuntar un riu o quan encara volien anar més de pressa.

Tot i que feien de 16 a 30 metres de llargada, eren fàcils de maniobrar. Com que eren molt plans, podien navegar pel mar ben a prop de la costa, i també per rius poc profunds (de vegades, per anar d'un riu a un altre o per fer la volta a una cascada). Fins i tot en desmuntaven el pal i els rems i els movien per terra, arrossegant-los sobre troncs.

Novials, À. i Masanés, C. 5 curiositats sobre els drakars, les naus dels vikings. Revista Sàpiens. Consultat el 5 de juliol 2020: enllaç.

Q: Selecciona les 3 afirmacions correctes sobre els drakars.
- Eren naus més llargues que els knörrs
- Eren naus més amples que els knörrs
- Podien dur més tripulació que els knörrs
- Podien anar amb rem o amb vela, com els knörrs
- N’hi havia de diverses mides
- La vela mesurava 16 metres d’alt.
A: Eren naus més llargues que els knörrs; Podien dur més tripulació que els knörrs; N’hi havia de diverses mides

Q: Llegeix el text "5 curiositats sobre els drakars" i contesta les preguntes següents:

1. Assenyala el significat correcte de la locució següent, que trobaràs al text:

“Es reconeixien al vol”

[...]

1. Selecciona la  resposta correcta sobre drakars i vikings:

[...]

1. Selecciona l’opció correcta sobre els 'knörrs':

[...]
A: es distingien ràpidament de la resta; Els drakars eren fàcils de reconèixer; Era el vaixell que usaven els vikings quan anaven a comerciar.
Gap 1 offers: s’emmirallaven al cel; es distingien ràpidament de la resta; es coneixen si un volia; eren ràpids com els ocells
Gap 2 offers: Els drakars eren molt lleugers, així que s’enfonsaven ràpidament; Costava molt, maniobrar un drakar; Els vikings van elaborar cartes nàutiques amb estris de gran precisió; Els drakars eren fàcils de reconèixer
Gap 3 offers: Era el nom que es donava als drakars quan els vikings anaven a comerciar.; Podien carregar més pes i portar més tripulació que el drakar.; Era el vaixell que usaven els vikings quan anaven a comerciar.; Eren els vaixells amb què viatjaven els vikings abans de descobrir els drakars.

Q: Selecciona la definició correcta dels següents elements dels drakars (i de totes les naus):
- Eslora | llargària d’una nau
- Mànega | amplària d’una nau
- Borda | Vorada d'una nau
- Buc | Cos d'una nau
- Timó | Òrgan que dirigeix la nau
- Proa | Part davantera d’una nau

RESERVA MARINA PALAMÓS-ILLES FORMIGUES (COSTA BRAVA)

Les illes Formigues són un conjunt d'una quinzena d'esculls i illots, el més gran dels quals no arriba a 80 m de llargada, 20 d'amplada i 10 d'alçada, i en què la majoria fan prop de 5 m de diàmetre, per la qual cosa en un dia de mala mar queden coberts. Aquestes illes es troben al bell mig de la Costa Brava, a 800 m de la costa entre Palafrugell i Palamós (Baix Empordà), dues poblacions enfrontades per un llarg litigi sobre la propietat dels illots.

L'entorn d'aquestes illes es caracteritza per la riquesa d'espècies del fons marí i per la presència d'una praderia de posidònia. Alhora, com tota la costa propera, són objecte d'una important freqüentació per part d'embarcacions turístiques (que sovint hi fondegen), submarinistes, pescadors professionals i aficionats. Aquestes activitats han comportat beneficis econòmics per a les poblacions veïnes, pero a la vegada han degradat el medi natural d'una manera alarmant, segons alguns grups ecologistes i pescadors que han constatat com el volum de captures ha disminuït notòriament els darrers anys.

Per afrontar aquesta problemàtica, a final de 2006, la Confraria de Pescadors de Palamós va proposar al Ministeri Agricultura, Pesca i Alimentació que es creés una reserva marina d’unes 350 ha al voltant de les illes Formigues per recuperar el nivell de captures.

[Image: Illes Formigues]

Manifestacions i campanyes a favor i en contra de la reserva

A final de novembre, la Federació Catalana d’Activitats Subaquàtiques i el Fòrum Social del Litoral Gironí (amb més de cent entitats adherides) van liderar una manifestació a Palamós en contra de la reserva. Els més de mil assistents criticaven que s’hi prohibissin les activitats recreatives però que, per contra, s’hi permetés la pesca professional. L’alcaldessa de Palamós, Maria Teresa Ferrés (del Partit dels Socialistes de Catalunya, PSC), va contestar les crítiques assegurant que només es prohibia la pesca submarina i que les activitats recreatives no es prohibirien, sinó que es regularien, com a les altres deu reserves marines de l’Estat. Paral•lelament, en pocs dies, un miler de persones s’adherien a un manifest a favor de la reserva, que defensava el valor natural d’aquest indret i la necessitat de regular-hi l’accés i les activitats per tal d’aturar-ne la degradació.

Romero, J. i Huguet, P. (2009) Reserva marina a Palamós-Illes Formigues (Costa Brava). (Consultat el 6 de juliol de 2020. Adaptat) (enllaç)

Q: El mot susto no és correcte, en català. Selecciona els mots que sí que ho són i en l'ordre en què els cita el Youtumestre.
- Ensurt, esglai, espant, sobresalt
- Esglai, ensurt, espant, sobresalt
- Ensurt, esglai, sobresalt, espant
A: Ensurt, esglai, espant, sobresalt

Q: Vocabulari. Escriu l'expressió del text que tingui el mateix significat que les definicions següents.

- esperar amb moltes ganes: [...]
- no t’excedeixis, no ultrapassis els límits!: [...]
- mirades violentes: [...]
- opinió dràstica, enèrgica: [...]
- es deixa veure molt poquet: [...]
- el meu mal humor: [...]
- no facis demostracions exagerades de refús: [...]
A: esperar amb candeletes; no et passis de rosca!; mirades fulminants; contundent opinió; treu el nas; la teva mala lluna; no facis escarafalls

Q: La pilota amb què jugava la princesa era
- gran, com les de futbol (La granota va sortir de l'aigua amb la pilota d'or a la boca, aixi que no podia ser tan gran)
- mitjana, com les de voleibol (La granota va sortir de l'aigua amb la pilota d'or a la boca, aixi que no podia ser tan gran)
- petita, com les de tennis de taula (La granota va sortir de l'aigua amb la pilota d'or a la boca, aixi que devia ser petita)
A: petita, com les de tennis de taula

Q: El criat Enric és qui...
- estima molt el príncep
- condueix la carrossa
- escriu la història
- vol assassinar el príncep i la princesa per gelosia
A: estima molt el príncep

Q: La casa del germà gran, després del foc...
- Va desaparèixer per sempre més
- Va acabar sent la del seu germà petit
- Va acabar sent la mateixa que ja tenia
- La va refer amb l'ajuda de la gent del poble
A: Va acabar sent la mateixa que ja tenia

Q: Selecciona les parelles de sinònims que pots sentir al vídeo.
- despentinar - descabellar
- llavors - aleshores
- gel - glaç
- escollir - triar
- agafar - prendre
- reposar - descansar
A: despentinar - descabellar; llavors - aleshores; gel - glaç; escollir - triar

Fins una altra, adeu, a reveure,

que vagi bé, salutacions, siau,

passi-ho bé, ens veiem!

Q: Indica si les afirmacions següents són certes o no.
- La Carlota diu a l'àvia paterna que el diari no li agrada | Fals
- La mare diu a la Carlota, cridant, que no es passi de rosca | Fals
- L'àvia Isabel creu que a la Carlota li ha agradat molt, el diari | Veritat
- L'àvia Isabel es disculpa per haver fet aquest regal | Fals
- El germà de la Carlota és més petit que ella | Veritat
- En aquesta història hi surten dues àvies | Veritat

Q: Vocabulari. Aparella el mot del text amb la definició que li correspon:
- quefer | ocupació, feina
- ignorem | desconeixem
- revelen | fan conèixer
- ofenem | fem mal parlant
- enredem | emboliquem
- verifiquem | confirmem que és exacte, cert

Q: Els sinònims ens serveixen per:
- Adaptar-nos a la situació comunicativa (segons amb qui parlem, usem uns mots o uns altres)
- No repetir tantes vegades un mot en un text
- Explicar coses amb més precisió
- Unir les frases i els paràgrafs
- Donar sentit a un verb transitiu
A: Adaptar-nos a la situació comunicativa (segons amb qui parlem, usem uns mots o uns altres); No repetir tantes vegades un mot en un text; Explicar coses amb més precisió

Q: Són sinònims de menjar els mots:
- cruspir, devorar, endrapar
- engolir, manducar, picar
- clapar, ronsejar, badar
- trescar, rondar, deambular
A: cruspir, devorar, endrapar; engolir, manducar, picar

Q: Quina paraula hem de fer senvir, per parlar de les hores que hi ha des de després de dinar fins a la nit?
- Horabaixa
- Vesprada
- Tarda
- Les tres són correctes
A: Les tres són correctes

Q: Quina parella de sinònims NO cita al final del vídeo?
- cotxe - automòbil
- cadira - seient
- casa - llar
- foc - incendi
- camí - ruta
- fugir - escapar
A: fugir - escapar

Q: Assenyala les parelles d'antònims que surten al vídeo.
- treballador - gandul
- nerviós - tranquil
- content - trist
- nou - vell
A: treballador - gandul; nerviós - tranquil

Q: El germà pobre estava trist perquè...
- Era desafortunat
- El seu germà era ric
- Ell era massa caritatiu
- Vivia a prop d'un penya-segat
A: Era desafortunat

Q: El germà ric és...
- Ric, avar i envejós
- Ric, avar i mariner
- Ric, avar i piròman
- Ric, avar i sord
A: Ric, avar i envejós

Q: Per què se li crema la casa, al germà ric?
- No sabia fer parar el molinet
- El molinet provoca una explosió
- Es va despistar quan parlava del germà pobre amb els veïns
- Va anar a buscar el molinet a casa del germà pobre
A: No sabia fer parar el molinet

Q: Quantes vegades va fer màgia, el molinet?
- 2 vegades
- 3 vegades
- 1 vegada
- 4 vegades
A: 3 vegades

Q: Per què plora, la princesa?
- Perquè creu que no recuperarà la pilota d'or
- Perquè la pilota era molt cara
- Perquè si el seu pare ho sabés la renyaria
- Perquè li fa fàstic, la granota
A: Perquè creu que no recuperarà la pilota d'or

Q: La princesa accepta ser amiga de la granota...
- i se'n van juntes a palau
- així que queden a palau
- perquè sap que, en realitat, és un príncep
- però fuig corrents
A: però fuig corrents

Q: Des de l'inici de la història fins que la granota es converteix en príncep, quants dies passen?
- Tres
- Dos
- Un
- Una setmana
A: Dos

Q: El capità del vaixell volia el molinet...
- Per moldre sal i no haver-ne d'anar buscar
- Per no haver de fer un viatge
- Per mostrar-lo a unes persones
- Per aconseguir riqueses
A: Per mostrar-lo a unes persones

Q: Escriu la definició de sinònim tal i com la diu el Youtumestre. Has de començar amb Dues
A: Dues paraules diferents que tenen el mateix significat o un significat molt semblant

Q: Vocabulari. Aparella les definicions següents amb el vocabulari que surt al text.
- Espai buit a l'interior de la boca | cavitat bucal
- Compartit | comú
- Separar-se per anar en diverses direccions | dispersar-se
- Instal·lar-se en un lloc | establir-se
- Que es dissemina de forma natural en el terreny | espontàniament
- D'èpoques llunyanes | temps reculats

Q: Vocabulari. Busca en el text un sinònim dels mots següents i escriu-lo:

Gasiu, ranci | [...]
Desprès, gens avar | [...]
Compassiu, bondadós | [...]
Trinxar, reduir a pols | [...]
Àmplia, gran | [...]
Detenir-se, parar | [...]
Gelosia, desig d'allò que té l'altre | [...]
Iniciar, començar | [...]
A: avar; generós; caritatiu; moldre; espaiosa; aturar-se; enveja; emprendre

Q: Troba en el text el sinònim de les definicions o dels mots següents i escriu-lo.

ràbia | [...]
segur, que no pot fallar | [...]
he destruït | [...]
causa, provoca | [...]
punta arrodonida | [...]
no polit | [...]
amb molta por | [...]
que senten la necessitat | [...]
impediment d'un correcte funcionament | [...]
adornaràs | [...]
dir que sí | [...]
A: ira; infal·lible; he abatut; produeix; roma; rude; esporuguida; freturosos; entorpiment; ornaràs; assentir