Title: Categoria per defecte en cat1r eso
Course: Llengua Catalana i literatura 1r ESO 1r T

La categoria per defecte per a preguntes compartides en el context «cat1r eso».

Feedback shared by this category's questions, if right: La teva resposta és correcta.
Feedback shared by this category's questions, if partly right: La teva resposta és parcialment correcta.
Feedback shared by this category's questions, if wrong: La teva resposta és incorrecta.

Q: Indica quina noció indiquen els determinants següents:
- el meu | Possessió
- tercer | Ordre
- disset | Quantitat concreta
- molt | Quantitat imprecisa
- aquell | Llunyania
- aquestes | Proximitat
- dotzena | Col·lectiu
- triple | Multiplicatiu

Q: Observa el mapa i arrossega la resposta correcta al text.

- El català i el castellà pertanyen a la família de [...], com l'occità, el francès o l'anglès.
- El basc (o eusquera), malgrat que formi part de la Península Ibèrica, pertany a la família de [...]; és preindoeuropea.
- El japonès pertany a la família de [...], i el xinès, a la de [...].
A: llengües indoeuropees; llengües afroasiàtiques; llengües altaiques; llengües sinotibetanes

Q: Selecciona el nom de cada element. Si no el saps, observa els mapes que trobaràs a la pàgina Europe etymology maps.

Font: Europe etimology maps (consultat 23 juliol 2020)
- Zone 1 | urs (romanès), urso (portuguès)
- Zone 2 | église (francès), chiesa (italià)
- Zone 3 | poma (occità), maça (portuguès)
- Zone 4 | rose (francès), rosa (castellà)

Q: Arrossega les principals famílies lingüístiques als continents on les podem trobar.

Font: InfoGlobal
- Zone 1 | Ll. indoeuropees
- Zone 2 | Ll. altaiques
- Zone 3 | Ll. sinotibetanes
- Zone 4 | Ll. afroasiàtiques
- Zone 5 | Ll. indoeuropees
- Zone 6 | Ll. afroasiàtiques

Q: Observa els mapes d' Europe etymology maps i contesta les preguntes següents:

Com es diu os en italià?  [...]

I església en occità?  [...]

I rosa en portuguès?  [...]

I poma en romanès?  [...]
A: orso; gléisa; rosa; mâr

Q: Consulta la pàgina Llengües al món i digues quantes llengües es parlen al món.
- Entre 55 i 70
- Entre 100 i 125
- Unes 1.000
- Unes 7.000 (Doncs sí, concretament 7.117, avui dia. I les hem de cuidar!)
A: Unes 7.000

A l'apartat "Llocs i llegendes amb dracs" parla de la llegenda d'un drac a Sant Llorenç del Munt. Llegeix-la (busca l'apartat que comença amb "I diu així...") i fes-ne un resum de 50 paraules.
Feedback: Proposta de resum: Guifré el Pilós fou l'únic cavaller del comtat que aconseguí matar un drac que vivia en una cova de les muntanyes de Sant Llorenç del Munt i que atemoria la gent del poble. L'hi havien deixat els sarraïns, com a revenja per haver perdut la guerra contra els cristians. La llegenda és la següent: "En temps de comtats catalans, quan el comte Guifré el Pilós governava Barcelona, els sarraïns, com a venjança per les desfetes que els havia infligit els cristians durant la guerra, van deixar una cria de drac amagada en una de les coves de les muntanyes de Sant Llorenç del Munt per tal que arrasés tot el que trobés al seu pas. Primer menjava el bestiar i destruïa els cultius però, quan es va fer gran, va començar a devorar pastors o viatgers que s'apropaven massa al seu amagatall. Aquella bèstia atemoria qualsevol. Guifré, alarmat, va decidir enviar el valent Spes, juntament amb els cavallers més braus del comtat, a fer front al drac. Quan la comitiva el va trobar, va començar una cruenta batalla. Eren homes forts, però la pell de la bèstia era tan dura que no podien travessar-la i, al cap de molta estona de lluita, cansats, van haver de retirar-se i torna a casa. Quan el comte ho va saber, va pensar que seria millor que hi anés ell en persona, i així ho va fer. Va trobar el drac al seu cau i, després d'un combat brutal i sanguinolent, Guifré el va aconseguir vèncer clavant-li l'espasa molt a prop del cor". Diari El Món

Q: Escriu en plural les frases següents:

- El despatx és fosc i lleig: [...]
- El peix globus és verinós: [...]
- El veí anglès està trist: [...]
- L'àvia fa el pastís molt dolç: [...]
A: Els despatxos són foscos i lletjos; Els peixos globus són verinosos; Els veïns anglesos estan tristos; Les àvies fan els pastissos molt dolços

Q: Llegeix el text Dracs i víbries i ordena el resum dels 5 paràgrafs que trobem a "Simbologia del drac".
- No totes les cultures atribueixen al drac la mateixa simbologia.
- Pels asiàtics, el drac és un ésser bo.
- Al nord d'Europa el drac lluita contra el Mal; al sud, representa els quatre elements i és el símbol del Mal.
- La tradició cristiana lluita contra el drac.
A: No totes les cultures atribueixen al drac la mateixa simbologia. / Pels asiàtics, el drac és un ésser bo. / Al nord d'Europa el drac lluita contra el Mal; al sud, representa els quatre elements i és el símbol del Mal. / La tradició cristiana lluita contra el drac.

Q: Cañardo va destacar:
- per ser un bon futbolista
- perquè corria grans curses
- perquè accelerava molt ràpid
A: perquè accelerava molt ràpid

Q: El nom de bermudes existeix perquè:
- Puyol en va portar unes en un sorteig de la Champions
- Són uns pantalons fresquets
- Les van començar a portar uns policies a les Illes Bermudes
A: Les van començar a portar uns policies a les Illes Bermudes

ON SÓN I COM SÓN, LES ILLES KIRIBATI?

1. Cerca la definició del mot arxipèlag al DIEC, fes captura de pantalla i enganxa-la.
2. Cerca on és l’Arxipèlag de Kiribati al Google Maps, fes captura de pantalla i enganxa la imatge.
3. Busca dues imatges de l’Arxipèlag de Kiribati. Recorda de dir d’on l’has copiat.
4. Cerca informació sobre l’Arxipèlag de Kiribati i respon les preguntes següents:

a. Com són, aquestes illes?

b. Quin problema tenen amb el canvi climàtic?

c. Com poden solucionar el seu problema amb el canvi climàtic?
Feedback: 1. Localització i descripció breu de l’arxipèlag Kiribati. - Localització: del general (oceà Pacífic) al concret (Polinèsia i Micronèsia, Oceania, milers d’illes), entre el meridià de Greenwich i la línia d’Equador. A l’est del meridià retrocedeixen l’hora i a l’oest l’avancen. - Descripció: les descriuen entre tots a través d’imatges. Planes, primes i allargades, amb molta vegetació, clima tropical, cocoters, arena blanca (perquè prové de la descomposició de mol.luscs i no de roques), protegides per una barrera de corall (defensa natural) de l’embat de l’oceà (aigües poc profundes i per aquest motiu el seu color turquesa, càlides i reposades, calma, fauna marina molt variada i abundant, google imatges: fauna barrera de corall) 2. Com afecta el canvi climàtic a aquestes illes. - Google: arxipèlag Kiribati, segona entrada, www.ccma cat/324, i una altra entrada, ara.cat - Google: les 10 imatges que farà desaparèixer el canvi climàtic. 3. Reacció dels dirigents i de la població. Google: arxipèlag Kiribati vilaweb. Han intentat dues solucions: demanar asil a Nova Zelanda (els han denegat la condició de refugiats climàtics) i comprar terres a un altre país (arxipèlag Fiji, a 2.000 km) [Image]

Q: Selecciona els 5 mots que no estan ben escrits.
- llapisos
- peçes
- taronjes
- cactuss
- pastisos
- pluges
- taques
- col·legues
- arrossos (virus)
- forces
- eugues
- llengües
A: llapisos; peçes; taronjes; cactuss; pastisos

Q: Indica la categoria gramatical del mots de la descripció del drac que trobem al text:

Una bèstia híbrida de color verd o negre que llança bramuls terribles i que pot caminar, reptar, volar i nedar.
- Una | determinant
- bèstia | substantiu
- híbrida | adjectiu
- de | preposició
- color | substantiu
- verd | adjectiu
- o | conjunció
- negre | adjectiu
- llança | verb
- bramuls | substantiu
- terribles | adjectiu
- i | conjunció
- pot | verb
- volar | verb

Per dur a terme aquesta activitat:

a. Has de fer la cerca amb el Google en català.

b. Has d'escoltar la música de fons següent: música Kiribati

Q: DETERMINANTS:

- Acompanyen el nom i hi concorden en gènere i nombre (la noia = femení singular). N’hi ha alguns d’invariables, així que no hi concorden (massa noies).
- Indiquen proximitat (aquesta, aquell), possessió (meu, meva), quantitat (quatre, una dotzena)...

Observa el quadre de determinants que trobaràs a la teoria del tema 2 i contesta les preguntes següents.

- Classifica els 12 determinants següents.
- aquells | Demostratiu
- el | Article determinat
- nostra | Possessiu
- llur | Possessiu
- dues | Numeral
- primers | Numeral
- mig | Numeral
- un parell | Numeral
- molts | Quantitatiu
- força | Quantitatiu
- diversos | Indefinit
- quins | Interrogatiu/Exclamatiu

ELS DETERMINANTS
Tipus | Elements | Exemples
Article | el, la, els, les, l’ en, na (personal) | la jaqueta en Joan
Demostratiu de proximitat o llunyania | aquest, aquesta, aquests, aquestes aquell, aquella, aquells, aquelles | aquest llibre
Possessiu
meu, meva, meus, meves

teu, teva, teus, teves

seu, seva, seus, seves

nostre, nostra, nostres

vostre, vostra, vostres

seu, seva, seus, seves

(llur, llurs)
el meu mòbil

llurs familiars
Numerals
Cardinals: un, dos/dues, tres, quatre

Ordinals: primer, primera, primers, primeres

Partitiu: mig, mitja, mitjos, mitges

Multiplicatiu: doble, triple

Col·lectius: parell, dotzena
quatre quadres

tercer pis

mig quilo

doble grau

una dotzena d’ous
Quantitatius
bastant, bastanta, bastants, bastantes

molt, molta, molts, moltes

gaire, gaires

massa

prou

força
bastants dies

molta calor

gaires persones

massa regals

prou amics

força noies
Indefinits | algun, alguna, alguns algunes diversos, diverses cada | algun dia diverses vegades cada noia
Interrogatius/ Exclamatius | Quin, quina, quins, quines | Quina hora és? Quin soroll!

El català, una llengua romànica més

La llengua catalana és una llengua romànica, és a dir, pertany al grup de llengües que tenen com a origen comú el llatí; concretament pertany a la branca occidental d’aquest grup lingüístic.
El grup de llengües romàniques està compost per llengües de gran difusió internacional com ara el castellà, el portuguès, el francès i l’italià.
També formen part d’aquesta família lingüística altres llengües com ara l’occità, l’aragonès, el francoprovençal i el cors, que estan immerses en un procés de substitució lingüística o en algun cas, fins i tot, en perill de desaparició.

Català | Romanès | Castellà | Ladí | Aragonès
Italià | Friülà | Francès | Cors | Asturià
Gallec | Occità | Francoprovençal | Sard | Portuguès

[Image]

Proximitat entre les llengües romàniques

Però el fet que totes les llengües neollatines tinguin el mateix origen també fa que tinguin moltes coincidències en el lèxic, en la morfologia, en la sintaxi i, fins i tot, en la fonètica.

Això possibilita uns nivells molt importants d’intercomprensió entre els parlants d’aquestes llengües i els facilita aprendre una llengua nova de la mateixa família lingüística.

Llatí | AURICULA | FLOREM | LOCUS.
Català | orella | flor | lloc
Italià | orecchio | fiore | luogo
Francès | oreille | fleur | lieu
Romanès | ureche | floare | loc
Castellà | oreja | flor | lugar
Portuguès | orelha | flor | lugar

Font: Intercat

Q: Relaciona cada determinant amb el nom que el pot acompanyar.
- la | pregunta
- els | mòbils
- aquestes | llibretes
- el nostre | professor
- una dotzena | d'ous
- l' | aire
- poca | calor
- massa | deures

Dracs i víbries

Un dels animals fantàstics més populars

En la nostra tradició cultural, el drac és un dels personatges més populars del bestiari fantàstic. Al llarg dels segles, el drac ha estat protagonista de les llegendes més variades, i la seva figura, inspirada en els rèptils, ha estat dipositària de tot tipus de simbologies.

[Image: Drac]

Simbologia del drac

El drac és un animal fantàstic al que cada cultura li ha atribut una simbologia diferent. Com a creació humana, el drac ha servit, al llarg dels segles, per explicar conceptes molt diversos i fins i tot, en alguns casos, antagònics.

En les cultures orientals el drac té una simbologia molt rica i complexa, tot i que en general es tracta d’un animal benèfic, que simbolitza la bonança, la fertilitat, la riquesa i la prospertitat. A la Xina, els dracs tenen rang de divinitat i un caràcter mític, ja que se li atribueixen, entre d’altres, la paternitat de l’Emperador i la victòria sobre les Forces del Desordre. La religiositat popular del poble xinès també vincula el drac a les forces creadores de la natura, i per això el venera. De fet, a la Xina el drac adquireix milers de formes, matisos i noms: Drac Lluminós, Drac del Tro, Drac Negre, Drac Ying, etc, cadascun amb la seva història i llegenda pròpies.

A les cultures europees, la simbologia del drac discorre per dos camins diferents: al nord, en les cultures de tradició celta, germànica i escandinava, el drac és un animal poderós que protegeix contra les forces del Mal i custodia un tresor amagat, material o espiritual. El drac és el guardià del mite, de les aigües vives, del grial.

Al sud, en canvi, la tradició greco-romana amb influències judeocristianes li ha atribuït un doble simbolisme: per una banda és el portador i representant dels quatre elements i forces de la natura (animal de terra que viu a l’inframón, que vola per l’aire, que surt de l’aigua i que llença foc), mentre que per l’altra, és el símbol per excel·lència del Mal, de les forces descontrolades de la natura, una manifestació del mateix diable.

El drac fou una creença ben arrelada entre els nostres avantpassats, a qui consideraven culpable de tots els mals. En els mites cristians, per exemple, el drac és l’enemic contra el que lluiten els cavallers, una bèstia a qui s’atribueixen els mals de les collites (sequeres, inundacions), del bestiar domèstic (desaparicions, pestes) així com d’altres injúries contra una població indefensa.

El drac en la tradició catalana

La cultura catalana té una notable tradició en la representació i ús en festes populars d’animals fabulosos i bèsties mítiques. De l’ampli ventall d’aquests animals fantàstics, el drac i la seva companya femenina, la víbria, són els més antics i els més coneguts. La presència de dracs i víbries en certes processons, cercaviles i altres actes festius i ceremonials és molt abundant i ja documentada des de l’edat mitjana.

Llocs i llegendes amb dracs

La presència del drac en la rondallística també és molt important i diversa a Catalunya.

La tradició situa dracs en diferents indrets de la nostra geografia, cadascun amb la seva pròpia fesonomia i llegenda. En cada indret, el drac va associat a l’heroi local que el combat. A l’Estany de Banyoles hi viu una víbria que fou abatuda per Sant Mer o Sant Martirià; a la muntanya de Sant Llorenç del Munt hi visqué un gran drac que fou combatut per Guifré el Pelós, un aventura recollida en una llegenda del segle IX; a Vallfogona el drac fou abatut pel Cavaller dels Miralls; el del castell de Vilardell, a Sant Celoni, per Soler de Vilardell; el de Collserola, pel Cavaller d’Olorda; el del Tossal de Llívia, pel cavaller de Llívia; el que veié Pere el Gran al cim del Canigó, el sotmeté Sant Guillem. La gran quantitat de referències topogràfiques que tenen al drac com a protagonista en molts d’aquests indrets (Cova del Drac, etc) confirma la sospita que la creença amb aquest animals fantàstics estava ben arrelada.

La representació iconogràfica del drac

En la nostra iconografia, el drac es caracteritza per tenir cos de rèptil, recobert d’escates còrnies, urpes d’àguila, ales i aletes membranoses, espinada serrada com de camaleó, cua acabada en dard, poderosa i rampant, mandíbules descomunals, bocassa d’alè fogós i pudent, amb ullals devoradors, llengua llarga i bífida, saliva metzinosa, narius esbufegadors, ulls de gripau i banyes. Una bèstia híbrida de color verd o negre que llança bramuls terribles i que pot caminar, reptar, volar i nedar.

Alguns dels dracs de les llegendes catalanes, inclòs el de Sant Jordi que hom situa a Montblanc o Rocallaura, han estat representats més aviat com a animals femelles, les anomenades “víbries” o “vibres”. En els bestiaris medievals, les víbries tenen una actitud més ferotge que els dracs, i sovint es dibuixen en forma de serpents o dracs alats amb dos pits.

Tot i que existeixen estudis parcials i articles dispersos, en general s’ha escrit poc sobre aquesta figura tant popular i potser estaria bé que algú abordés la temàtica dels dracs en la tradició catalana de manera global, amb rigor i exhaustivitat.

Carrera i Escudé, M. Dracs i víbries. Un dels animals fantàstics més populars (adaptat), www.festes.org (consultat el juliol de 2020)

Q: Completa les frases amb els determinants adequats.

- [...] dia és diferent.

- Dona’m [...] ulleres d’allà, si et plau.

- [...] idees són fascinants.

- [...] Cristina estudia filologia.

- [...] Olga és professora de química.

- [...] Ignasi ha escrit [...] llibre [...] interessant.

- [...] pantalons del Guerau són foscos i tenen [...] de ratlles a sota.
A: Cada; aquelles; Les teves; La; L'; L'; un; força; Els seus; un parell

Q: Assenyala els 6 sintagmes o oracions que contenen determinants (recorda que el determinant acompanya el nom).
- el bosc espès
- la sabata rosa
- els mirem encantats
- les vacances pagades
- els estris nous
- els canto cançons
- les postres de xocolata
- el pebre picant
- el teniu despistat
A: el bosc espès; la sabata rosa; les vacances pagades; els estris nous; les postres de xocolata; el pebre picant

Escriu la teva biografia lingüística, seguint l'estructura dels exemples i usant el vocabulari adequat.

1. Presenta't: digues el teu nom, l'edat i d'on ets.

2. Explica la teva relació amb les llengües:

Quines llengües parles? Amb qui les utilitzes? On i com les vas aprendre? Quines altres llengües coneixes, malgrat que no en tinguis un domini perfecte? Podries explicar alguna anècdota personal relacionada amb alguna d’aquestes llengües?

3. Escriu una conclusió en què expliquis si t'ha sorprès saber que coneixies tantes llengües, si t'agrada saber llengües, si en vols aprendre d'altres...

Q: Assenyala totes les respostes correctes:
- Saxofon pren el nom de Sax (nom de l’inventor) + phonos (so, el grec).
- El saxofon és un instrument de percussió. (És un instrument de vent)
- El saxofon es va inventar a principis del segle XIX
- El saxofon es va inventar a Grècia. (Es va inventar a Bèlgica)
- El mes de juliol deu el seu nom a Juli Cèsar, un governant romà.
- El mes d’agost deu el seu nom a un governant grec: August, el primer emperador. (Era un governant romà)
- Els mesos de juliol i agost es diuen així gràcies als romans.
A: Saxofon pren el nom de Sax (nom de l’inventor) + phonos (so, el grec).; El saxofon es va inventar a principis del segle XIX; El mes de juliol deu el seu nom a Juli Cèsar, un governant romà.; Els mesos de juliol i agost es diuen així gràcies als romans.

Biografia lingüística - Exemple

1. La Cristina ha nascut a Catalunya

Em dic Cristina, tinc onze anys i visc a Tàrrega, la capital de l’Urgell, tot i que vaig néixer a Verdú, un petit poble d’uns mil habitants que hi ha a cinc quilòmetres de la capital.

La meva relació amb les llengües és més variada del que pensava. La meva llengua materna és el CATALÀ; és la llengua que parlo amb la meva família, la llengua que parlen la majoria dels meus amics i la llengua de relació a l’institut. També parlo CASTELLÀ; el castellà l’he après a l’escola, i ara el practico perquè moltes de les sèries o pel·lícules que miro només tenen la versió en castellà, i també perquè al càmping on vaig uns dies a l'estiu vaig conèixer una noia de Sevilla que no entén el català i parlem en castelà (tot i que ja ha après a dir en català “Bon dia!” i “Anem a la piscina?”). Una altra llengua que no domino però que no se’m fa estranya és l’ARANÈS, la tercera llengua oficial del meu país. La conec perquè la meva mare la va estudiar, perquè diu que cal tenir coneixements de totes les llengües oficials del territori, i ara quan em pregunten si m’agrada la verdura, puc dir “així, així” o “atau, atau”.

L'ANGLÈS l'he començat a estudiar a l’escola i continuo estudiant-lo a l’institut. No m’agrada gaire, perquè no l’he de fer servir amb ningú, però diuen que sense l’anglès no aniré enlloc, així que l’he de saber. La llengua que sí que em serveix és l’ITALIÀ, perquè estiuejo des de fa anys en una petita vall del nord del Piemont i hi tinc amics amb qui el parlo. Al principi l’entenia, però no el parlava, i a poc a poc em vaig anar animant i ara el parlo raonablement bé.

Aquesta és la meva biografia lingüística. Me’n sento molt orgullosa, i veig que tinc contacte amb més llengües del que pensava! Considero que saber llengües és molt positiu perquè t’ajuda a entendre el món des d’altres punts de vista, perquè no hem d’oblidar que cada llengua representa una manera diferent d’interpretar la realitat.

1. El Soufian fa quasibé 2 anys que viu a Catalunya

Em dic Soufian Aouaj, tinc onze anys i aviat farà dos anys que visc a Catalunya. Vaig néixer al Marroc, i un dia els meus pares em van dir que havíem de marxar a viure a Santa Coloma de Gramenet.

Jo conec moltes llengües: Parlo TAMAZIC, perquè és la llengua que parlo amb els pares i el meu germà gran, i també sé ÀRAB i FRANCÈS, perquè les vaig aprendre a l’escola quan vivia al Marroc. Ara visc a Catalunya i aprenc CATALÀ i CASTELLÀ a l’institut. Ja en sé molt, perquè el català s’assembla al francès, i perquè m’agrada aprendre llengües i estudio molt. Amb els amics parlo una mica en català i en castellà, i amb un amic de classe també parlo en tamazic, quan no em veu la Maite, que és la professora de l’Aula d’Acollida i m’estima molt. Quan en sàpiga més, també hauré d’estudiar anglès, com la resta de la classe.

M’agrada aprendre llengües i a l’institut m’ajuden molt.

Q: Completa el quadre amb la traducció dels mots següents:

Llatí | LINGUA | TEMPUS
Català | [...] | [...]
Italià | [...] | [...]
Francès | [...] | [...]
Romanès | [...] | [...]
Castellà | [...] | [...]
Portuguès | [...] | [...]
A: llengua; temps; lingua; tempo; langue; temps; limbâ; timp; lengua; tiempo; língua; tempo

Q: Ordena alfabèticament les paraules del primer paràgraf del text.
- bestiari
- cultural
- del
- dels
- drac
- el
- En
- és
- fantàstic
- la
- més
- nostra
- personatges
- populars
- tradició
- un
A: bestiari / cultural / del / dels / drac / el / En / és / fantàstic / la / més / nostra / personatges / populars / tradició / un

Q: El frisbi és:
- un esport
- un videojoc de destresa
- una activitat
A: un esport

Escolta el vídeo i contesta les preguntes que tens a continuació.

Q: Completa les paraules següents amb b/v (recorda que les paraules de la mateixa família et poden ajudar).

- bla [...] or
- ne [...] ada
- sa [...] er
- llo [...] a
- no [...] etat
- ca [...] íem
- na [...] egació
A: v; v; b; b; v; b; v

Escriu, juntament a un/a altre/a company/a, un text narratiu de 80 paraules en què utilitzeu almenys 6 connectors de temps. Subratlleu-los.

Mira el tràiler de la pel·lícula sobre vikings i observa la imatge que donen els experts sobre aquests personatges. Escriu un text en què els comparis: busca les semblances i diferències entre les dues imatges.

Font: Revista Sàpiens

- El text parla de l’Estret de Bering. Busca'l al mapa, fes-ne una captura de pantalla en què es vegi clarament quins continents separa i enllaça-la en aquest espai.
Feedback: L'estret de Bering separa Rússia dels Estats Units: [Image]

Mira el tràiler d'aquesta pel·lícula sobre vikings i després observa la imatge que tenen els experts sobre aquests personatges. Escriu un text en què els compares: busca les semblances i diferències entre els vikings del tràiler i el de la imatge interactiva.

Font de la imatge interactiva: Revista Sàpiens
Feedback: La diferència més important és que els vikings, en realitat, no portaven cap casc amb banyes. Hauria sigut molt difícil lluitar, amb un casc així! La resta d'indumentària s'hi assembla força.

Q: Completa la taula amb les formes d'imperfet d'indicatiu que hi falten.

jo | donava | [...] | [...] | [...] | [...]
tu | [...] | miraves | [...] | [...] | [...]
ell/ella | [...] | [...] | [...] | [...] | trencava
nosaltres | [...] | [...] | regàvem | [...] | [...]
vosaltres | [...] | [...] | [...] | paràveu | [...]
ells/elles | [...] | [...] | [...] | [...] | trencaven
A: mirava; regava; parava; trencava; donaves; regaves; paraves; trencaves; donava; mirava; regava; parava; donàvem; miràvem; paràvem; trencàvem; donàveu; miràveu; regàveu; trencàveu; donaven; miraven; regaven; paraven

Q: Llegeix el fragment inicial del text  i separa amb un guió les paraules que hi falten.

En la nostra [...] cultural, el drac és un dels [...] més populars del [...] [...]. Al llarg dels segles, el drac ha estat [...] de les llegendes més [...], i la seva figura, [...] en els [...], és molt simbòlica.
A: tra-di-ci-ó; per-so-nat-ges; bes-ti-a-ri; fan-tàs-tic; pro-ta-go-nis-ta; va-ri-a-des; ins-pi-ra-da; rèp-tils

Q: Completa les frases amb les paraules que hi falten.

- Vas [...] aquell home [...] davant del número [...] del teu carrer?
- Té una [...] als ulls: no se n'adona de res.
- Vols [...] una mica d'aigua?
Also offered: bell; buit; vena
A: veure; vell; vuit; bena; beure

Q: Llegeix el text anterior i contesta les preguntes:
- El català ve del llatí. | Vertader
- El castellà, el portuguès, l'italià i el francès són llengües romàniques. | Vertader
- L'occità o l'aragonès no són llengües romàniques. | Fals
- Als catalans ens és més fàcil aprendre una llengua romànica que una que no ho sigui. | Vertader

Q: Activitats de comprensió lectora

Llegeix atentament el text i cerca les informacions següents:

- Quan comença a caminar només amb dues cames, l'home?

[...]

- Passar a caminar sobre dues cames permet que l'home parli millor.

[...]

- En quin continent se suposa que hi va haver l’origen de la humanitat?

[...]

- Quant de temps fa que la humanitat es va expandir cap a l’Àsia?

[...]

- Assenyala la ruta que va seguir la humanitat en els seus inicis

[...]

- La humanitat va començar a créixer en el moment en què l'home va esdevenir recol·lector-caçador-pescador.

[...]

Algunes activitats extretes d'ARC i elaborades per Laura Farró
A: fa 1.000.000 d'anys; vertader; Àfrica; uns 100.000 anys; Àfrica-Àsia/Europa-Amèrica; fals
Gap 1 offers: fa uns 100.000 anys; fa 1.000.000 d'anys; sempre ha caminat només amb dues cames
Gap 2 offers: fals; vertader
Gap 3 offers: Àsia; Amèrica; Àfrica; Oceania; Europa
Gap 4 offers: uns 100.000 anys; uns 37.000 anys; uns 16.000 anys
Gap 5 offers: Amèrica-Àsia/Europa-Àfrica; Àfrica-Àsia/Europa-Amèrica; Àsia-Àfrica/Europa-Amèrica
Gap 6 offers: fals; vertader

Q: Indica si les afirmacions següents són certes o no.
- Siurana era atacada per Ramon Berenguer IV. | Fals
- Siurana es troba a dalt d’un cim i costa arribar-hi. | Vertader
- Abdelàzia fou la darrera reina mora. | Vertader
- Un jueu ric va trair els reis i n’estava orgullós. | Fals
- Abdelàzia celebrava un banquet perquè volia que els nobles també morissin. | Fals
- La reina no volia caure en mans dels cristians. | Vertader
- La reina es va tirar per un penya-segat amb el seu cavall. | Vertader
- Segons la llegenda, ja no queda cap rastre del que va ocórrer aquell dia. | Fals

Q: Completa la taula amb el sinònim i l'antònim de cada mot.

 | Sinònim | Antònim
discret | [...] | [...]
senzill | [...] | [...]
original | [...] | [...]
A: reservat; forassenyat; fàcil; complicat; insòlit; comú

Q: Selecciona l'article adequat davant dels esports següents.

- [...] atletisme
- [...] esgrima
- [...] halterofília
- [...] handbol
- [...] hoquei
- [...] waterpolo
A: L'; L'; L'; L'; L'; El
Gap 1 offers: L'; El; La
Gap 2 offers: El; L'; La
Gap 3 offers: El; La; L'
Gap 4 offers: El; L'; La
Gap 5 offers: L'; El; La
Gap 6 offers: La; L'; El

Q: Selecciona la combinació de preposició + article adequada que hauria d'anar al lloc de l'asterisc.
- He vist un esquirol * parc. | al
- Passarem * mig de la plaça. | pel
- D'on vens? * cine? | del
- Si vas * plaça, compra'm pomes. | a la
Also offered: a el; de el; per el; ala

Q: Escriu els derivats que es demanen:

- El substantiu de malalt: [...].
- L'augmentatiu de peu: [...].
- El nom de la botiga on venen sabates: [...].
- El gentilici de Badalona [...] i de Manresa [...].
- El superlatiu de blanc [...], de blau [...] i de groc [...].
A: malaltia; peuàs; sabateria; badaloní; manresà; blanquíssim; blavíssim; groguíssim

Escriu un text ben cohesionat d'unes 100 paraules en què facis servir dos connectors de causa i dos més de conseqüència. Subratlla'ls.

Tria un dels inicis següents:

- Aviat arribaran les vacances de Nadal...
- No suporto el meu veí!
- Vull anar a viure a la platja / a la muntanya / a la ciutat...
Feedback: Ha d'escriure quantre dels connectors que ha vist a l'activitat anterior: - Causa: perquè, com que, ja que, per tal com, puix (que), pel fet de/que.. → No indiquen causa les formes “degut a” o “doncs”. - Conseqüència: així que, de manera que, per tant, en conseqüència, consegüentment, així doncs, doncs.

Q: Arrossega les paraules als espais buits i de forma ordenada, segons si la o és oberta o tancada.

Oberta (sona com foc): [...], [...], [...].
Tancada (sona com tot): [...], [...].
A: pot; bola; sol; brot; fosc

Q: Uneix cada animal amb el so que fa.
- El mosquit | brunzeix
- La granota | rauca
- El lleó | rugeix
- L'ase | brama
Also offered: udola; gruny

Q: Vocabulari. Selecciona el sinònim adequat dels següents mots, que apareixen al text.
- Meravellar | quedar embadalit
- Acaronar | acariciar
- Rostre | cara
- Desconsolada | molt entristida
- Capbussar | enfonsar el cap a l'aigua
- Empatxada | amb indigestió
- Repugnar | fer fàstic
- Menyspreu | menysteniment
- Espetec | soroll sec

Q: Selecciona el significat de les locucions adverbials següents.
- a correcuita | amb presses
- a contracor | sense ganes de fer una cosa
Also offered: amb moltes ganes; d'amagat

Ara tu:

En el text se’ns diu que hi ha paraules que poden ofendre, però també n’hi deu haver que recordarem sempre perquè ens ha agradat molt que ens les diguessin, oi? Per exemple: “Jo sé que pots, intenta-ho!”.

Quines paraules o quina frase recordaràs sempre? Explica-ho en unes 75 paraules: qui te les va dir, on, quan, què vas sentir... li has dit, a aquesta persona, que aquells mots et van marcar? Fes una redacció, no contestis les preguntes amb monosíl·labs.

Q: Sinònims

Dues paraules són sinònimes quan comparteixen el mateix significat.
Ex: aleshores i llavors
En la majoria de casos no hi ha un significat idèntic, entre dues paraules, sinó que cadascuna aporta un matís diferent.
Ex: ràpid, veloç, lleuger, àgil, fugaç, urgent, instantani...

Busca a la lletra S dos sinònims de cadascun dels adjectius següents que comencin amb la lletra que s'indica.

Agressiu : (O) [...], (P)[...].

Distret : (A) [...], (E) [...].
Divertit : (G) [...], (B) [...].
Ruc : (E) [...], (T) [...].

[Image]
A: ofensiu; provocatiu; abstret; encantat; graciós; bromista; enze; talòs

Inventa't una definició pel mot inexistent RASPUR. Les paraules que fas servir per definir-lo també poden ser inventades, però s'ha d'entendre el sentit. Exemple:

raspur
m. [LC] Situació refref en què es troba tot jut quan acaba de kilar. He kilat massa i ara estic molt raspur.

Fixa't en la presentació de la paraula, ha de ser com en el diccionari. Et pots inventar diverses accepcions i subaccepcions.

Els connectors de temps indiquen el moment en què té lloc l’acció.

- Si vols explicar fets ja passats: ara fa poc, poc abans, molt abans, abans que, anteriorment...
- Si vols explicar fets que passaran més tard: tot seguit, a continuació, més endavant, després, tan aviat com, des que, així que, tan bon punt...
- Si vols explicar fets que passen al mateix temps: simultàniament, llavors, mentre, actualment, ara, ara mateix, al mateix moment, quan, paral·lelament, mentrestant, alhora que...
- Si vols explicar fets que es repeteixen: sempre que, cada cop/vegada que...
- Si vols expressar periodicitat i parts del dia/mes/any: sovint, a/de vegades, normalment, sempre, rarament, mai, al tard, al cap vespre, de nit, de matinada, l’endemà, cada any, enguany…

Q: Ordena els resums de cada paràgraf.
- La culpa de l'enamorament d'Apol·lo per Dafne fou de Cupido.
- Apol·lo un dia es va riure de Cupido; li va dir que les armes només les podia portar algú valent i que s'enfrontés als perills. Cupido el va amenaçar.
- Cupido va clavar una fletxa a Apol·lo perquè s'enamorés de Dafne, i una altra a Dafne perquè no s'enamorés de ningú.
- Apol·lo persegueix Dafne i aconsegueix agafar-la, i ella no vol anar amb ell i demana ajuda al seu pare.
- Dafne es converteix en llorer.
A: La culpa de l'enamorament d'Apol·lo per Dafne fou de Cupido. / Apol·lo un dia es va riure de Cupido; li va dir que les armes només les podia portar algú valent i que s'enfrontés als perills. Cupido el va amenaçar. / Cupido va clavar una fletxa a Apol·lo perquè s'enamorés de Dafne, i una altra a Dafne perquè no s'enamorés de ningú. / Apol·lo persegueix Dafne i aconsegueix agafar-la, i ella no vol anar amb ell i demana ajuda al seu pare. / Dafne es converteix en llorer.

Q: Indica si les afirmacions següents són vertaderes o falses.
- Apol·lo es va enamorar de Dafne per atzar. | Fals
- Tant Apol·lo com Cupido porten armes. | Vertader
- Apol·lo se'n riu de Cupido perquè no sap matar feres o enemics. | Fals
- Venus és la mare de Cupido i el riu Peneu és el pare de Dafne. | Vertader
- Cupido treu una fletxa punxeguda i una d'arrodonida. | Vertader
- Els tres personatges són déus. | Fals
- El pare de Dafne la va transformar en riu. | Fals
- Quan Dafne es transforma, Apol·lo deixa d'estimar-la. | Fals

Escriu un resum del text amb uns 50-60 mots. Fes-ho amb les teves pròpies paraules, com si expliquessis la història a nens més petits. Després observa el resum que et proposem i comprova si ho has fet bé.
Feedback: Proposta de resum: Cupido es volia venjar d'Apol·lo perquè ell se n'havia rigut, així que li va clavar una fletxa perquè s'enamorés de la nimfa Dafne i una altra a Dafne perquè no s'enamorés de ningú. Ella es va acabar transformant en llorer perquè Apol·lo no la fes la seva esposa.
Feedback: Proposta de resum (a la retroacció l'alumnat podrà veure aquest resum): Cupido es volia venjar d'Apol·lo perquè ell se n'havia rigut, així que li va clavar una fletxa perquè s'enamorés de la nimfa Dafne i una altra a Dafne perquè no s'enamorés de ningú. Ella es va acabar transformant en llorer perquè Apol·lo no la fes la seva esposa.

T'has enamorat mai tant, com Apol·lo de Dafne?

Segur que has estimat en secret! Explica com vas conèixer aquesta persona que tant t'agrada o t'agradava, si et feia cas, si li vas arribar a dir mai que t'agradava, què feies perquè es fixés en tu... Si no t'ha passat mai, inventa't una història d'enamorament fallit. El text ha de tenir unes 80-100 paraules.

Besaries mai una granota?

[Image: petó granota]

Font: Piqsels

Escriu un text de 75 paraules en què capgires la història d'El rei granota introduint els canvis següents:

- La princesa va fer un petó a la granota al pou.
- El rei no acceptava un príncep que havia estat granota.
- La princesa no volia viure en un castell.

Q: Escolta la cançó La reina mora, del grup Roba Estesa, i llegeix les tres llegendes que trobaràs enllaçades. Indica a quina de les tres correspon la cançó.

La cançó es publica amb permís explícit de les artistes.
- Llegenda 1: La reina de les sirenes
- Llegenda 2: La dona d'aigua
- Llegenda 3: La reina Abdelàzia
A: Llegenda 3: La reina Abdelàzia

Q: La paraula cap té tres entrades al diccionari perquè presenta homonímia (les tres entrades són iguals d’aparença, fònica o gràfica, però presenten significats diferents): el superíndex numèric diferencia cada entrada.

[Image]

Consulta les tres entrades de la paraula cap i relaciona cada definició amb l’entrada en què es troba:

- Part superior del cos humà separada del tronc pel coll: [...]

- Punta, extrem d’una cosa, especialment d’extrem superior: [...]

- Persona que ocupa el primer lloc, que presideix o té a les seves ordres els altres: [...]

- En una oració negativa, ni un: [...]

- Expressa relacions que denoten direcció, proximitat o aproximació a una quantitat: [...]

Escull la paraula de cada grup que presenta homonímia:

a. [...]

b. [...]

c. [...]

d. [...]
A: cap^1; cap^1; cap^1; cap^2; cap^3; ase; cop; via; coma
Gap 1 offers: cap^2; cap^1; cap^3
Gap 2 offers: cap^3; cap^2; cap^1
Gap 3 offers: cap^1; cap^2; cap^3
Gap 4 offers: cap^1; cap^2; cap^3
Gap 5 offers: cap^3; cap^1; cap^2
Gap 6 offers: ase; llibre; mil; tres
Gap 7 offers: parpella; estiu; cop; disset
Gap 8 offers: ema; cinc; tardor; via
Gap 9 offers: casc; estrella; coma; parpella

Q: Escriu tots els determinants que trobaràs a les frases següents.

- L’Oriol és el meu amic.

[...], [...]

- Em vaig enamorar de la Maite un dia a classe.

[...], [...]

- Viu aquí: Primer pis, segona porta.

[...], [...]

- Algun dia t’ho explicaré tot.

[...]

- Tinc bastants llibres.

[...]
A: L'; el meu; la; un; primer; segona; Algun; bastants

Q: Per estructurar les idees en un text ens va bé conèixer els connectors de causa i de conseqüència.

- Indiquen causa: perquè, com que, ja que, per tal com, puix (que), pel fet de/que.. → No indiquen causa les formes “degut a” o “doncs”.

- Indiquen conseqüència: així que, de manera que, per tant, en conseqüència, consegüentment, així doncs, doncs.

Completa les frases següents amb el connector causal que els falta. No en pots repetir cap.
- [...] vol ser delegat, es presenta voluntari.
- Compra farina [...] vol fer un pastís.
- [...] ho vols saber, t’ho diré clar.

Completa les frases següents amb els connectors de conseqüència adequats. No en pots repetir cap.
- El curs encara no ha acabat, [...] toca estudiar de valent.
- Ha treballat poc; [...], la nota ha sigut baixa.
- Ja t’acompanya el Joel? [...], no cal que vingui, jo.
A: Com que; perquè; Ja que; així doncs; en conseqüència; així doncs
Gap 1 offers: Com que; Perquè; Ja que
Gap 2 offers: com que; perquè; ja que
Gap 3 offers: Com que; Perquè; Ja que
Gap 4 offers: en conseqüència; així que; així doncs
Gap 5 offers: així que; així doncs; en conseqüència
Gap 6 offers: així que; en conseqüència; així doncs

Q: Escriu el femení dels oficis següents.

Advocat | [...]
Mestre | [...]
Arqueòleg | [...]
Bibliotecari | [...]
Periodista | [...]
A: advocada; mestra; arqueòloga; bibliotecària; periodista

Fes un resum de cada un dels paràgrafs del text "El lleó i la guineu" en una sola línia i amb les teves paraules (hauràs d'escriure 6 línies sense copiar frases del text). Acaba amb la frase moralitzadora que tenen totes les faules al final; en aquest cas és "Ser prudent val molt".
Feedback: Proposta de resums Paràgraf 1: El lleó havia envellit i no podia caçar. Paràgraf 2: Com que el lleó no podia caçar, tenia gana; va fer veure que estava malalt perquè l'anessin a veure. Paràgraf 3: El lleó es menjava els animals que l'anaven a veure. Paràgraf 4: La guineu, que era molt espavilada i sabia que el lleó es menjava les visites, no va entrar a la cova. Paràgraf 5: El lleó li va demanar que entrés, però ella li va dir que no, perquè se la menjaria. Paràgraf 6: La guineu va marxar. El lleó havia sigut enginyós: com que no podia córrer, va fer servir el cap per pensar com fer-ho per no morir-se de gana. Refrany o dita moralitzadora: Ser prudent val molt.

Q: Vocabulari. Selecciona el sinònim adequat als mots que trobaràs a La llegenda de la reina Abdelàzia. Si algun no el saps, busca’l al diccionari de sinònims.

encimbellada | [...] |  | acabalat | [...]
impenetrables | [...] |  | encapçalats | [...]
residia | [...] |  | petrificat | [...]
singular | [...] |  | sageta | [...]
assetjar | [...] |  | incrèdula | [...]
obstinada | [...] |  | cingle | [...]

A la pàgina de la llegenda hi ha errors; els trobaràs corregits aquí:

- tot Catalunya
- bens
- als afores
- va tapar-li l'ull
A: alçada; ric; hermètics; amb algú al capdavant; vivia; convertit en pedra; única; fletxa; encerclar; dubtosa; tenaç; penya-segat

Q: Observa l’organització de l’entrada planeta i contesta les preguntes següents:

[Image]

- L’entrada planeta té 3 accepcions, que són els números que apareixen en negreta; quantes subaccepcions té la primera accepció?

[...]

- La informació morfològica es troba immediatament després del número d’accepció o de subaccepció. Quina accepció és femenina?

[...]

- En quin tipus de lletra s’escriu la definició? En negreta, en lletra rodona o en cursiva fina?

[...]

- Els exemples es troben després de la definició; en quin tipus de lletra s’escriuen els exemples?

[...]

- Escriu l’exemple que trobaràs a la segona subaccepció.

[...]
A: 6; la tercera; en lletra rodona; en cursiva fina; Els planetes inferiors són Mercuri i Venus
Gap 1 offers: 1; 3; 6
Gap 2 offers: la primera; la segona; la tercera
Gap 3 offers: en negreta; en lletra rodona; en cursiva fina
Gap 4 offers: en cursiva fina; en lletra rodona; en negreta

Q: Uneix les dues frases de la columna de l'esquerra amb un connector de causa o conseqüència.

Els veïns de la Ribera no volen que es traslladi la biblioteca i estan molestos. / L’equipament de la biblioteca se’ls havia promès ja fa molt temps. | Els veïns de la Ribera no volen que es traslladi la biblioteca i estan molestos [...] l’equipament se’ls havia promès ja fa molt temps.
Tècnics municipals estudien la manera d’impermeabilitzar les bigues de ferro de la teulada del mercat. / Volen evitar que les restes arqueològiques es malmetin amb la pluja. | Tècnics municipals estudien la manera d’impermeabilitzar les bigues de ferro de la teulada del mercat [...] evitar que les restes arqueològiques es malmetin amb la pluja.
L’ajuntament té previst construir un carril bici. / L’ajuntament vol promoure l’ús de la bicicleta al barri. | L’ajuntament té previst construir un carril bici [...] promoure l’ús de la bicicleta al barri.

Textos extrets d' Itineraris d'aprenentatge .
A: atès que; per tal d’; a fi de
Gap 1 offers: atès que; en conseqüència
Gap 2 offers: per tal d’; així doncs
Gap 3 offers: a fi de; ja que

Q: Selecciona el connector de temps adequat al fragment.

Text 1

[...] m'ha passat una història curiosa. He arribat [...] a la universitat i, com que era [...], pensava que no trobaria aparcament. Però n'he trobat [...]. [...] entrava a la universitat he vist passar una noia que m'era molt familiar. Caminava molt de pressa. No sé què m'ha passat però he sentit la necessitat de parlar amb ella. [...] la seguia, anava pensant de què la coneixia, qui era, com es deia... [...] he mirat el rellotge i he vist que feia tard; però no podia deixar de seguir-la. Però tampoc podia cridar-la ni córrer ni aturar-la; no sabia què em passava. El meu cap ha començat a pensar en la reencarnació: potser la coneixia d'una altra vida! Quina ximpleria! [...], m'he aturat, he mirat el rellotge i he pensat que ja era hora de deixar de fer el ximple i d'anar a la universitat: tenia un examen!

[...] no sé qui era aquella noia, i segur que la coneixia i molt bé! Estic convençut que ens tornarem a trobar.

Text 2

[...] va sonar el timbre de la porta. [...] en Josep es va aixecar del sofà i va anar a demanar qui hi havia, però no contestava ningú. [...] va tornar a estirar-se al sofà. [...]Al cap d'una estona va tornar a sonar el timbre. Però aquesta vegada no es va aixecar. [...], va sentir una altra vegada el ring de la porta. Va fer un gran esforç i va anar a veure qui era. [...] va obrir la porta va veure un sobre a terra. El va agafar i el va llegir: era un anònim!

Textos extrets d' Itineraris d'aprenentatge
A: Aquest matí; a les nou; una mica tard; de seguida; Just quan; Mentre; De sobte; De cop i volta; Encara ara; De cop i volta; Aleshores; Tot seguit; Tot seguit; Un minut més tard; Quan
Gap 1 offers: Aquest matí; Mentre
Gap 2 offers: de sobte; a les nou
Gap 3 offers: de cop i volta; una mica tard
Gap 4 offers: de seguida; a les nou
Gap 5 offers: Just quan; de cop i volta
Gap 6 offers: Al cap d'una estona; Mentre
Gap 7 offers: Encara que; De sobte
Gap 8 offers: De cop i volta; Després
Gap 9 offers: Encara ara; Quan
Gap 10 offers: Quan; De cop i volta
Gap 11 offers: Aleshores; Una hora més tard
Gap 12 offers: Tot seguit; Just quan
Gap 13 offers: Just quan; Tot seguit
Gap 14 offers: Just quan; Un minut més tard
Gap 15 offers: Quan; Després

Q: ANTÒNIMS

Dues paraules són antònimes quan tenen significats oposats.
Ex: guanyar/perdre, vida/mort…

De vegades, entre un mot i un altre hi ha una gradació.
Ex: gelat - bullent (gelat > fred > fresc > natural > tebi > calent > bullent)

Selecciona, dels mots que trobaràs a la lletra A, dos adjectius antònims per cadascuna de les paraules següents i ordena’ls alfabèticament. Compte: he dit adjectius!

- Agressiu : [...], [...].
- Apàtic : [...], [...].
- Distret : [...], [...].
- Divertit : [...], [...].
- Ruc : [...], [...].

[Image]
A: pacífic; tranquil; actiu; inquiet; atent; curós; avorrit; tediós; despert; llest