Title: Categoria per defecte en Ciències de la naturalesa
Course: Ciències de la naturalesa (Física i química) - 1r d'ESO

La categoria per defecte per a preguntes compartides en el context 'Ciències de la naturalesa'

Q: L'evolució d'una estrella depèn de la seva massa
- Vertader (Molt bé. Encara que al vídeo es fa referència a la grandària d'una estrella, la forma de mesurar la quantitat de matèria és la massa, no pas el volum.)
- Fals (Al vídeo es parla de grandària en referència a la massa, no al volum, d'una estrella.)
A: Vertader
Feedback: Les estrelles amb més massa evolucionen diferent a les que tenen una massa més petita.

Q: Quina galàxia s'acosta a la Via Làctia amb perill de col·lisió?
A: Andròmeda
Feedback ("Andromeda"): Compte com l'escrius!
Feedback ("Andrómeda"): Compte com l'escrius!
Feedback: La Via Làctia i Andròmeda formen part del Grup Local i s'acosten a uns 500.000 Km/h

Q: L'estrella més propera és Alfa-Centaure. A quina distància es troba del Sol?
- 37.000 Km (És una distància molt petita. El diàmetre de la Terra fa 12.700 Km.)
- 37.000.000 Km (És una distància molt petita. La distància de la Terra al Sol és de 150.000 Km)
- 37.000.000.000 (És una distància considerable, però et quedes enrere.)
- 37.000.000.000.000 (Efectivament: trenta-set bilions (amb b) de quilòmetres!)
A: 37.000.000.000.000
Feedback: La distància és de 37 bilions de quilòmetres (37·10^12 Km), uns quatre anys llum.

Q: Quants anys triga la llum a travessar la Via Làctia de punta a punta?
- 10.000 anys (Aquest és el temps que triga a recórrer-la d'ample.)
- 5.000 anys (És bastant més gran!)
- 100.000 anys (Correcte!)
- 250 anys (Aquest és el temps que triga a viatjar la llum de les estrelles més llunyanes que podem veure a ull nu.)
A: 100.000 anys
Feedback: La Via Làctia forma un disc amb una allargada de 100.000 anys llum i una amplada de 10.000 anys llum.

Q: El final del Sol acabarà essent...
- Una nana blanca (Correcte! Però abans passarà per una fase de gegant vermell)
- Gegant vermell (Incorrecte. El Sol es convertirà en un gegant vermell, però a continuació, a mesura que la calor produïda disminueixi, es convertirà en un nan blanc.)
- Supergegant vermell (Incorrecte! El sol no té prou massa per esdevenir una estrella supergegant)
- Forat negre (Incorrecte! La densitat i la massa del Sol no són suficients perquè evolucioni cap a forat negre)
A: Una nana blanca
Feedback: Segons com, serà convenient que miris els enllaços per repassar.

Q: Tria l'ordre correcte dels planetes en el Sistema Solar, de més a prop del Sol a més lluny.
- Mercuri, Venus, la Terra, Mart, Júpiter, Saturn, Urà, Neptú (Correcte!)
- Mercuri, Mart, Venus, la Terra, Júpiter, Saturn, Urà, Neptú (Incorrecte! Faria massa fred a la Terra.)
- , Venus, la Terra, Mart, Mercuri, Júpiter, Saturn, Urà, Neptú (Incorrecte! Faria massa calor a la Terra)
- Mercuri, Venus, la Terra, Mart, Saturn, Júpiter, Urà, Neptú (Incorrecte! Fixa't amb l'ordre de Saturn i Júpiter)
- Mercuri, Venus, la Terra, Mart, Neptú, Júpiter, Saturn, Urà (Incorrecte! La posició de Neptú no és la bona.)
A: Mercuri, Venus, la Terra, Mart, Júpiter, Saturn, Urà, Neptú
Feedback: Mercuri, Venus, la Terra, Mart, Júpiter, Saturn, Urà, Neptú i Plutó (planeta nan)

Q: Consulta de nou Classificació dels planetes per tal de respondre correctament el següent qüestionari.
- Els planetes interiors són | Mercuri, Venus, Terra, Mart
- Els planetes exteriors són | Júpiter, Saturn, Urà, Neptú
- Els planetes superiors són | Mart, Júpiter, Urà, Neptú

Q: El cinturó d'asteroides es troba...
- Entre Mercuri i Venus (Consulta Classificació dels planetes)
- Entre Mart i Júpiter (Correcte! L'origen del cinturó és un planeta que no es va arribar a formar, probablement a causa de l'enorme gravetat de Júpiter.)
- Entre Júpiter i Saturn (Consulta Classificació dels planetes)
- Entre Urà i Neptú (Consulta Classificació dels planetes)
- Entre Venus i la Terra (Consulta Classificació dels planetes)
- Entre el Sol i Mercuri (Consulta Classificació dels planetes)
- Més enllà de Neptú (Consulta Classificació dels planetes. Més enllà de Neptú, hi ha Plutó, un planeta nan, durant molts anys considerat un planeta més del Sistema Solar.)
A: Entre Mart i Júpiter

Q: El principal objecte del cinturó d'asteroides s'anomena...
- Ceres (Correcte!)
- Io (Io és un satèl·lit de Júpiter)
- Europa (Europa és un satèl·lit de Júpiter)
- Ganímedes (Ganímedes és un satèl·lit de Júpiter)
- Caliste (Caliste és un satèl·lit de Júpiter)
- Tità (Tità és un satèl·lit de Saturn)
- Tetis (Tetis és un satèl·lit de Saturn)
A: Ceres

Q: Els planetes exteriors, sobretot Júpiter i Saturn, han tingut una influència important en l'aparició i manteniment de la vida a la Terra perquè...
- La seva gran massa atrau cometes que altrement podrien impactar sobre la Terra (Correcte!)
- La seva gran massa compensa la del Sol (Torna a llegir Classificació dels planetes)
- Són planetes gasossos (Certament ho són, però això per si mateix no té cap implicació sobre la resta de planetes. Torna a llegir Classificació dels planetes.)
A: La seva gran massa atrau cometes que altrement podrien impactar sobre la Terra

Q: Una Unitat Astronòmica és...
- La distància del Sol a la Terra (Correcte!)
- Una quantitat molt gran (Error! És una quantitat molt gran de quilòmetres, exactament 150 milions.)
- 150.000 Km (Sembla una quantitat molt gran aquesta, però molt allunyada de la resposta correcta: 150 milions de quilòmetres.)
- 150.000 milions de quilòmetres (Massa gran! Una Unitat Astronòmica és la distància del Sol a la Terra, 150 milions de quilòmetres.)
A: La distància del Sol a la Terra
Feedback: Consulta també al glossari.

Raona si la Terra i la Lluna es troben sempre a la mateixa distància

Q: Sabem que la Lluna no descriu un cercle en el seu moviment de translació al voltant de la Terra. Com es diu la figura geomètrica que descriu el camí?
- El·lipse (Correcte! La distància oscil·la entre 356.000 Km i 407.000 Km.)
- Una circumferència (Torna a realitzar l'activitat)
- Una òrbita excèntrica (Diem que l'òrbita és excèntrica perquè la Terra no es troba al centre de la figura que descriu la Lluna, sinó lleugerament desplaçada. Però el nom de la figura és el·lipse.)
A: El·lipse

Explica les causes que l'òrbita de la Lluna sigui irregular.

Què vol dir que l'òrbita de la Lluna sigui irregular

Què vol dir que l'òrbita de la Lluna sigui excèntrica?

Q: A partir del que hem treballat sobre els moviments de la Terra, cal que relacionis preguntes i respostes de manera que obtinguis un text amb sentit. Per exemple, la pregunta "La Terra gira" cal relacionar-la amb "sobre sí mateixa". I la pregunta "i es trasllada" cal relacionar-la amb "entorn del Sol". La frase completa que en resulta és: "La Terra gira sobre sí mateixa i es trasllada entorn del Sol"

Ara et toca a tu completar tot el text... Quan el tinguis, copia'l a la teva llibreta i envia el qüestionari. [Image]
- La Terra gira | sobre sí mateixa
- i es trasllada | entorn del Sol.
- La Terra fa una volta completa sobre el seu eix | en vint-i-quatre hores,
- és a dir, | un dia complet.
- El moviment de translació entorn del Sol dura | una mica més de 365 i 6 hores.
- Com que cada 4 anys, s'ha acumulat un dia complet, | s'agefeix un dia als 365, de manera, que aquell any té una durada de
- 366 dies. Els anys amb un dia més reben el nom d'anys de | traspàs.
Also offered: vuit dies

Explica breument què és un any de traspàs i quina és la causa de l'existència dels anys de traspàs.

A partir de tot el que hem treballat sobre el moviment de translació de la Terra, fes una especulació d'un màxim de 150 paraules sobre com podria ser el nostre món si no afegíssim un dia més cada quatre anys, és a dir, si no hi haguessin anys de traspàs.

Escriu quins efectes tindria sobre la successió de les estacions que l'eix de rotació de la Terra es trobés molt més inclinat que ara o que no ho estigués gens.

Q: La inclinació de l'eix de rotació de la Terra és el causant de...
- El dia i la nit (El dia i la nit se succeeixen a causa de la rotació de la Terra)
- La successió de les estacions (Correcte! A causa de l'angle amb què la llum solar incideix sobre la superfície de la Terra.)
- La diferent durada del dia i la nit (Efectivament! Durant l'estiu, a l'hemisferi Nord, el dia és més llarg. Les diferències s'accentuen a mesura que ens acostem al pol.)
- L'escalfament global (Incorrecte! Les causes de l'escalfament global són molt complexes i cal buscar-les en l'activitat humana.)
A: La successió de les estacions

Descriu com eren els moviments del planeta Terra fa 4.500 milions d'anys.

Quin efecte va tenir l'impacte de la Lluna sobre la Terra?

Quan va existir intercanvi de matèria entre la Terra i la Lluna?

Quina és la causa dels cràters existents a la superfície lunar?

Q: Relaciona els següents conceptes:
- Marea alta | Plenamar
- Marea baixa | Baixar
- Les atraccions de la Lluna i del Sol se sumen | Marea viva
- L'atracció del Sol contraresta l'atracció de la Lluna | Marea morta
Also offered: Pleamar

Al Mediterrani les marees són menys important que a l'Atlàntic. Per quina raó?
Feedback: La quantitat d'aigua en l'Atlàntic és molt més gran que al Mediterrani. Això fa que la deformació que hi produeix la Lluna sigui molt més pronunciada.

Descriu quines diferències hi ha entre un sòlid i un líquid.

Q: Tria les afirmacions que siguin correctes per continuar la frase

El dentifrici és un gel perquè...
- Agafa la forma del tub i el seu volum és constant però no flueix (Correcte!)
- Ocupa tot el tub i flueix bé (Malament! Ocupa tot el tub només si està ple i no pot fluir.)
- Té volum fix i forma variable (Malament! Té volum fix i forma variable, certament. Però el fet que el classifiquem com a gel té a veure amb el fet que no flueix.)
- No flueix (Malament! No flueix, però no és cap sòlid perquè no té forma pròpia.)
- És molt espès (Malament! El concepte espès no és rellevant. Cal parlar de viscositat, és a dir, la resistència d'un material a fluir. El dentifrici és una substància tan viscosa que no pot fluir, però té les propietats de forma i volum corresponents als líquids, no pas als sòlids.)
A: Agafa la forma del tub i el seu volum és constant però no flueix

Quina és la causa fonamental de l'existència de les marees?
Feedback: Mira el següent vídeo si no has respost correctament: [Image: Edu3.cat]

Explica breument com evolucionen les estrelles

Explica breument de quines maneres poden evolucionar les estrelles

- El silici és una substància sòlida que es fa servir molt en aparells electrònics i suporta molt bé temperatures altes sense fondre's. Quin és el seu punt de fusió? | 1410 C
- L'èter és una substància que cal posar al refrigerador els dies calorosos d'estiu per evitar que bulli. Quina és la seva temperatura d'ebullició? | 35 C
- El sofre és un sòlid a temperatura ambient perquè es fon a... | 119 C
- El mercuri és un metall líquid perquè la seva temperatura de fusió és... | -39 C

Q: Quina és la densitat de l'aigua en el sistema internacional d'unitats?
- 1000 Kg per cada metre cúbic (Correcte! Ho escrivim 1000 Kg/m^3)
- 1 Kg/L (La densitat de l'aigua és, efectivament, 1Kg/L, però la unitat de volum en el sistema internacional és el metre cúbic. La resposta correcta és 1000 Kg/m^3.)
- 1 (La densitat de l'aigua cal donar-la en unitats. Depèn de quines unitats triem és 1 i depèn de quines és 1000. Fixa't si és important triar les bones unitats. En el sistema internacional, l'aigua té una densitat de 1000 Kg/m^3.)
A: 1000 Kg per cada metre cúbic

Q: La densitat de l'aigua és més gran que la del gel
- Vertader (Correcte!)
- Fals (Incorrecte!)
A: Vertader
Feedback: El gel flota sobre l'aigua perquè és menys dens

Un glaçó flotant sobre l'aigua no n'augmenta el volum en fondre's. Explica per quina raó.

Tenint en compte les densitats de l'aigua i del gel, per quina raó és perillós posar una botella totalment plena d'aigua a la nevera?

A la vista de les densitats del gel i de l'aigua, explica per quina raó si s'arribessin a fondre els gels dels pols augmentaria el nivell del mar.

Quina és la definició de tensió superficial?

Q: Completa el text fent correspondre els números amb l'expressió correcta. Per exemple, (1) es correspon amb superficial:

La tensió (1) és defineix com la (2) que ofereixen les (3) dels líquids a ser traspassats. La causa del fenomen cal buscar-lo en (4) entre les molècules dels líquids, i que en la superfície només és (5). En l'aigua, la tensió superficial permet que objectes de poca massa però molt més (6), com ara agulles d'acer i determinats insectes, puguin romandre-hi a la superfície. Determinades substàncies, anomenades (7), alteren la tensió superficial. Són molt usades en neteja i perfumeria perquè permeten que l'aigua (8) més.
- 1 | superficial
- 2 | resistència
- 3 | superfícies
- 4 | l'atracció
- 5 | cap avall
- 6 | densos
- 7 | tensioactius
- 8 | mulli

Q: A partir de l'experiència sobre l'agulla en la superfície de l'aigua, tria quina o quines són possibles conclusions de l'experiment:
- El sabó és tensiactiu (El comportament de l'aigua amb sabó i sense és diferent perquè l'única variable que hem canviat és la presència o no de sabó.)
- El sabó emprat ha disminuït la tensió superficial de l'aigua (Efectivament. La resistència a ser traspassada la superfície d'un líquid, que és com es defineix la tensió superficial, ha disminuït després d'addicionar-hi sabó perquè l'agulla s'ha submergit.)
- La densitat de l'acer és més gran que la densitat de l'aigua (Efectivament. El fet que s'hagi submergit demostra que la densitat és més gran. Per explicar que a l'inici surava sobre el líquid, cal recórrer al concepte de tensió superficial.)
- El sabó afavoreix que l'aigua mulli més (Sabem que el sabó actua sobre la tensió superficial i afavoreix que l'aigua mulli més, però no és una conclusió possible en aquest experiment, perquè en cap moment hem provat si l'aigua mullava més o menys després d'afegir-hi el sabó.)
A: El sabó és tensiactiu; El sabó emprat ha disminuït la tensió superficial de l'aigua; La densitat de l'acer és més gran que la densitat de l'aigua

Explica la importància que pot tenir el fet que l'aigua dels rius es contamini per substàncies, com ara els detergents, que alteren la tensió superficial del'aigua.

Q: L'aigua pot existir en estat sòlid (el gel), líquid o gas (el vapor). Aquests són els tres estats de la matèria. Qualsevol material es troba en algun d'aquests tres estats i moltes substàncies, com l'aigua, poden existir en qualsevol dels tres segons com siguin les condicions ambientals.

Per distingir-les, cal que ens fixem en només dues propietats: el volum i la forma. Com que estàs habituat a veure la matèria en diferents estats, no et costarà fer correspondre l'estat a les propietats. L'aigua et pot servir com a exemple.
- Els líquids tenen... | Volum fix i forma variable
- Els sòlids tenen... | Volum i forma fixos
- Els gasos tenen... | Volum i forma variable
Also offered: Forma fixa i volum variable
Feedback: Molts materials es caracteritzen per tenir un volum i una forma fixa: són els sòlids, llevat que, com en el cas de la plastilina, en modifiquem la forma. Altres materials, els líquids, adquireixen la forma del recipient que ocupen, però el seu volum és sempre constant. Els gasos, però, ocupen la forma del recipient, com els líquids, però el seu volum pot variar perquè omplen sempre tot el recipient. Fixa't com aquestes simples propietats poden caracteritzar l'estat de qualsevol substància. - Llegeix ara el document Els tres estats de la matèria?

Descriu quines diferències hi ha entre un sòlid i gas.

Q: A continuació, tens un text en el qual falten algunes paraules. Tria-les entre les diferents respostes.

L'aigua és una substància que estem molt habituats a veure-la en tots tres estats. L'aigua que bevem és sempre (1), més freda o més calenta. Quan la fem servir per coure les verdures, observem el procés d'(2) i el vapor d'aigua que es forma sovint entela els vidres i els mulla, perquè en contacte amb ells, es (3) i torna a l'estat (4). L'aigua bull sempre a 100 C. A la nevera, hi trobem glaçons: és l'aigua que s'ha (5). La temperatura a la qual l'aigua es congela rep el nom de (6), 0 C. Podem vessar molt de gel a la pica perquè mai l'arribarem a embussar, ja que el gel, a 0 C, es fon i torna a l'estat líquid. Tant el punt de fusió com el (7) són característics de l'aigua. Altres materials tenen punts d'ebullició i de fusió diferents que els caracteritzen, però són molt més alts i molt més baixos. Això fa que materials com el ferro, sempre els veiem en estat sòlid, perquè per veure ferro líquid, que té un punt de fusió molt més alt, 1539 C, cal anar a una foneria. L'alcohol de les farmacioles, anomenat també alcohol etílic i químicament etanol, és líquid a temperatura ambient, però per damunt de 78 C, ja és un (8). En canvi per trobar-lo en estat sòlid, cal una temperatura més baixa de 114 C sota zero, una temperatura que només podem aconseguir utilitzant potents congeladors.
- (1) | líquida
- (2) | ebullició
- (3) | condensa
- (4) | líquid
- (5) | congelat
- (6) | punt de fusió
- (7) | punt d'ebullició
- (8) | gas

Q: Fes correspondre cada definició amb la paraula o expressió corresponent
- Pas de líquid a sòlid | Solidificació
- Pas de sòlid a líquid | Fusió
- Pas de sòlid a gas | Sublimació
- Pas de líquid a gas | Ebullició
- Pas de gas a líquid | Condensació

Explica la diferència entre evaporació i ebullició
Feedback: Molts líquids s'evaporen lentament. Això té lloc a qualsevol temperatura. L'ebullició té lloc en una única temperatura característica de cada substància.

Q: Tria quina de les següents conclusions es poden extreure a partir de les dades que tens sobre el temps i la temperatura de l'alcohol etílic.
- A mesura que escalfem l'alcohol, n'augmenta la temperatura (És cert que si escalfem, la temperatura augmenta, però aquest fet el coneixíem ja abans de fer l'experiment.)
- La temperatura augmenta sempre (Revisa les teves dades o bé compara-les amb les d'altres companys.)
- La temperatura augmenta fins que l'alcohol comença a bullir (Efectivament!)
- La temperatura d'bullició de l'alcohol és 78 C (L'augment de la temperatura s'atura mentre l'alcohol bull. No és cap propietat específica de l'alcohol, sinó comuna a totes les substàncies.)
A: La temperatura augmenta fins que l'alcohol comença a bullir; La temperatura d'bullició de l'alcohol és 78 C

Un grup d'alumnes escalfen una determinada substància sòlida en un gresol i construeixen una taula de resultats anotant la temperatura mesurada durant el temps que dura l'experiment. La taula mostra els següents resultats:

Temps (min) | Temperatura (C)
0 | 21
1 | 26
2 | 31
3 | 36
4 | 37
5 | 37
6 | 39
7 | 46
8 | 52

A la vista dels resultats obtinguts, raona quin és el punt de fusió de la substància de l'experiment.
Feedback: La temperatura de fusió és 37 C, perquè en aquest punt l'aturada de l'augment de temperatura indica que tenia lloc la fusió.

Q: Aparella les següents afirmacions relatives al model cinètic
- Les forces de cohesió són | molt grans en els sòlids
- En els gasos, no hi ha | forces de cohesió entre partícules
- Les forces de cohesió en els líquids | són petites
- Les partícules en els sòlids es troben sempre | al mateix lloc
- Les partícules en els líquids tenen llibertat de moviment | però mantenen sempre la distància
- Les partícules en les gasos | es mouen amb total llibertat

Q: El següent text parla del model cinètic. Troba les paraules o expressions que hi falten.

Els sòlids tenen una forma (1) i un volum també (2). Per deformar-los, cal fer-hi una (3). Segons el (4) cinètic, les partícules que els constitueixen es troben fortament lligades per les (5) fins al punt que cadascuna té un lloc (6). Trencar o deformar un sòlid requereix l'aplicació d'una força capaç de vèncer les (7) entre (8).
- (1) | determinada
- (2) | determinat
- (3) | força
- (4) | model
- (5) | forces de cohesió
- (6) | fix
- (7) | atraccions
- (8) | partícules

Q: El següent text parla del model cinètic. Troba les paraules o expressions que hi falten.

Els líquids tenen una forma (1) i un volum (2) i poden (3). Segons el (4) cinètic, les partícules que els constitueixen es troben lligades per les (5) però no tant com en els sòlids i es poden (6), però mantenint sempre la (7) entre elles. Això és el que explica que puguin lliscar unes sobre les altres i, per tant, (3).
- (1) | variable
- (2) | determinat
- (3) | fluir
- (4) | model
- (5) | forces de cohesió
- (6) | moure
- (7) | distància

Q: El següent text parla del model cinètic. Troba les paraules o expressions que hi falten.

Els gasos no tenen cap forma (1) ni tampoc cap volum (2) i poden (3). Segons el (4) cinètic, les partícules que els constitueixen no es troben lligades per les anomenades (5) que sí que existeixen, tanmateix, en líquids i sobretot en sòlids. Consegüentment poden (6) i ocupar tot el recipientent.
- (1) | determinada
- (2) | determinat
- (3) | fluir
- (4) | model
- (5) | forces de cohesió
- (6) | moure's

Explica les diferències quant a les partícules que les formen entre dissolucions i col·loides.

Q: Quina o quines de les següents afirmacions fan referència a les dissolucions:
- Són transparents (Correcte!)
- Són translúcides (Incorrecte!)
- Són opaques (Incorrecte!)
- Es poden separar els components per filtració (Correcte!)
- No es poden seprar els components per filtració (Incorrecte!)
- Són blanques (Incorrecte! Són transparents i poden tenir qualsevol color. Tot depèn del solut.)
A: Són transparents; No es poden seprar els components per filtració

Q: Quina o quines de les següents afirmacions fan referència als col·loides?
- Són transparents (Incorrecte! Pensa en la llet!)
- Són translúcids (Correcte! Deixen passar la llum.)
- Són opacs (Incorrecte!)
- Se'n poden separar els components per filtració (Correcte! Encara de de vegades, no del tot.)
- Són blancs (Incorrecte! Poden tenir qualsevol color. La llet és blanca, però la maionesa, que també és un col·loide és groga.)
A: Són translúcids; Se'n poden separar els components per filtració

Per conèixer la densitat del metall pal·ladi, hem utilitzat la bàscula per mesurar la massa de diversos cilindres fets d'aquest material. Els tres cilindres de què disposem tenen un volum respectivament de 0,25 L, 0,5 L i 0,75 L. El primer cilindre ha donat una massa de 3 kg; el segon, 6 kg i el més gran, 10 kg.

Posa les dades en una taula per mostrar-ne els resultats.

Q: Calcula la densitat del pal·ladi, expressada en kg/L a partir de les dades de la qüestió anterior.
A: 12

Q: Marca les opcions següents que siguin certes:
- L'aigua és més densa que el plom (Malament! Compara les densitats de totes dues substàncies.)
- Un litre d'aigua té una massa d'un quilogram (Correcte!)
- El plom és més dens que el mercuri, perquè el mercuri és líquid (Malament! El mercuri (13,58 kg/L) té una densitat més alta que el plom (11,34 kg/L), malgrat que sigui un líquid.)
- L'aigua de l'aixeta i l'aigua de mar tenen la mateixa densitat (Malament! Fixa't que la densitat de l'aigua és 1 kg/L, però la de l'aigua de mar, que conté molta sal, és d1'02 kg/L. Molt semblant,però diferent!)
- L'alumini és un metall molt lleuger (Efectivament, l'alumini és dels metalls amb una densitat més baixa.)
- Un litre de mercuri té una massa de 13,58 kg (Correcte!)
A: Un litre d'aigua té una massa d'un quilogram; L'alumini és un metall molt lleuger; Un litre de mercuri té una massa de 13,58 kg

Q: Quants litres hi ha en 2 m^3?
- 1000 Litres (Malament!)
- 500 Litres (Malament!)
- 2000 Litres (Correcte!)
- 50 L
A: 2000 Litres

Q: Una família té una despesa mensual de 30 m^3 d'aigua. Quants litres gasta al mes?
- 1000 Litres (Malament!)
- 3.000 Litres (Malament!)
- 30.000 Litres (Correcte!)
- 30 L (Malament!)
A: 30.000 Litres

Q: Quants mL d'aigua caben en una ampolla d'1L?
- 100 mL (Malament!)
- 10 mL (Malament!)
- 1.000 mL (Correcte!)
- 30 mL (Malament!)
A: 1.000 mL

Q: Un got d'aigua acostuma a tenir una capacitat de 200 mL. Quants gots d'aigua podem omplir amb una ampolla d'1 L?
- Un (Malament!)
- Dos (Malament!)
- Cinc (Correcte!)
- Tres (Malament!)
- Quatre (Malament!)
- Sis (Malament!)
A: Cinc

Cada membre d'una família de cinc consum 100 L d'aigua diàriament. Quants metres cúbics d'aigua consumirà la família en un mes?

Resol el problema i explica com ho fas.

Calcula quina massa, en kg, hi haurà en un dipòit de 2000 Litres d'aigua de mar. Explica com fas el càlcul.

Descriu una manera de diferenciar aigua de mar i aigua de l'aixeta sense recórrer a tastar-la.

Tenim dos daus idèntics, un de ferro i l'altre d'alumini, ambdós pintats de blanc. Com els diferenciarem?

El mercuri és l'únic metall líquid. Imagina que tens en un got al laboratori 200 mL de mercuri. Quin volum d'aigua caldrà per equilibrar exactament les balances? Explica com resolts el problema.

Explica quina és la causa de les taques solars.

Fes el càlcul que et permeti saber d'una manera aproximada quantes terres cabrien entre la Terra i la Lluna. Explica com ho has fet.