Title: Preguntes
Course: Filosofia 1r BAT

Feedback shared by this category's questions, if right: La resposta és correcta.
Feedback shared by this category's questions, if partly right: La resposta és parcialment correcta.
Feedback shared by this category's questions, if wrong: La resposta és incorrecta.

1.      Llegeix amb atenció el següent fragment i respon:

 “Si la filosofia encara és necessària, ho és aleshores més que mai com a crítica, com a resistència contra l’heteronomia (seguir la llei d’un altre, dependre de criteris o normes alienes) que s’escampa, com si fos un impotent intent del pensament continuar essent amo de si mateix i convèncer d’error l’entramat mitològic... Seria més propi de la filosofia, mentre no se la declari prohibida com va passar a l’Atenes cristianitzada de l’antiguitat tardana, crear asil per a la llibertat.” (ADORNO, T. Filosofia i superstició.)

a) Escriu el tema del fragment. L’has de formular en forma de pregunta o amb alguna expressió que no sigui un enunciat (afirmació o negació).

Q: La hipòtesi de l'origen físico-químic de la vida defensa que:
- La vida es formà a partir de la matèria inorgànica. (Bé)
- La vida és el resultat de combinar elements químics inorgànics. (Bé)
- L'atmosfera inicial era semblant a l'actual. (No, Estava composta d'una barreja inhòspita d'hidrogen, metà, amoníac i vapor d'aigua.)
A: La vida es formà a partir de la matèria inorgànica.; La vida és el resultat de combinar elements químics inorgànics.

Q: Llegeix el text següent i decideix si les afirmacions següents es corresponen amb el contingut del text:

“Tenía razón Monet: la luz cambia constantemente, y los estímulos que llegan a nuestra retina, también. A través de imágenes inestables percibimos un mundo estable. Aunque me mueva alrededor del árbol y se alteren las perspectivas, las luces y los colores, aunque cada fragmento sea distinto y el entramado de hojas y de tallos se construya y deshaga como el juego de un lento caleidoscopio, el árbol permanece idéntico. Ésa es la razón de que no podamos explicar lo que percibimos como si fuera un agregado de sensaciones. Vamos más allá: estabilizamos el flujo, adivinamos lo que no vemos, completamos con la memoria lo que se hurta a nuestros ojos. El estímulo cambia, pero el significado permanece. Percibir es asimilar los estímulos dándoles un significado.

Y como el significado es parcialmente obra nuestra, pertenece a nuestra estirpe, cada hombre puede interpretar un mismo patrón estimular a su manera. Unos ven como fondo lo que otros ven como figura, la botella estará medio llena o medio vacía, la novedad será percibida como amenaza o como placer. Somos creadores de significados libres, aunque esta libertad esté siempre limitada. En este caso lo está por el estímulo. Lo que hace la mirada es inventar posibilidades perceptivas en las propiedades reales del estímulo.” (J.A. MARINA: Teoría de la inteligencia creadora.)
- El tema del text és la naturalesa percepció. (Ok)
- El tema del text és la naturalesa de la sensació. (No és el tema principal.)
- El tema del text és el paper dels estímuls en el procés perceptiu (No és el tema principal.)
- Una percepció és una suma de sensacions que s'imposa a la nostra ment. (No)
- Una percepció és una construcció del subjecte a partir dels estímuls rebuts i la memòria. (Ok)
- Una percepció és una construcció parcialment lliure de la realitat. Rebem els mateixos estímuls, però podem percebre realitats diferents. (Ok)
- Una percepció no és una construcció parcialment lliure de la realitat. Rebem els mateixos estímuls; per tant, no podem percebre realitats diferents. (Al revés.)
A: El tema del text és la naturalesa percepció.; Una percepció és una construcció del subjecte a partir dels estímuls rebuts i la memòria.; Una percepció és una construcció parcialment lliure de la realitat. Rebem els mateixos estímuls, però podem percebre realitats diferents.

Q: Llegeix el text següent i decideix quines afirmacions es corresponen amb el contingut del text.

"No sabem res de Grècia si no sabem el que els grecs sabien, pensaven i sentien pròpiament. Però és evident que hi ha coses igualment importants relatives a Grècia que els grecs no sabien i no podien saber. Nosaltres podem veure-les —però des del nostre lloc i mitjançant aquest lloc. I veure és això mateix. Jo mai no veuré res des de tots els llocs possibles al mateix temps; cada vegada hi veig des d’un lloc determinat, veig un «aspecte», veig en «perspectiva». I jo veig significa que hi veig perquè sóc jo, i no hi veig solament amb els meus ulls; quan veig una cosa tota la meva vida és allí, encarnada en aquesta visió, en aquest acte de veure-hi. Tot això no és un «defecte» de la nostra visió, és la visió."

Cornelius CASTORIADIS, La institució imaginària de la societat
- Cornelius Castoriadis defensa un punt de vista perspectivista sobre la possibilitat del coneixement. (Ok)
- Cornelius Castoriadis defensa un punt de vista relativista sobre la possibilitat del coneixement. (No ben bé.)
- Cornelius Castoriadis defensa un punt de vista escèptic sobre la possibilitat del coneixement. (No)
- Cornelius Castoriadis defensa un punt de vista criticista sobre la possibilitat del coneixement. (No)
- Cornelius Castoriadis defensa un punt de vista dogmàtic sobre la possibilitat del coneixement. (No)
- La idea principal del text és que cadascú coneix la realitat des del seu punt de vista i que aquest punt de vista és vertader. (Ok)
- La idea principal del text és que cadascú coneix la realitat des del seu punt de vista i que aquest punt de vista és sempre fals. (No)
- La idea principal del text és que cadascú coneix la realitat des del seu jo. Per això el coneixement és purament subjectiu i, per tant, dubtós. (No)
A: Cornelius Castoriadis defensa un punt de vista perspectivista sobre la possibilitat del coneixement.; La idea principal del text és que cadascú coneix la realitat des del seu punt de vista i que aquest punt de vista és vertader.

Q: Llegeix el text següent i decideix quines afirmacions es corresponen amb el contingut del text.

"De veritat només n'hi ha una. Les mentides són infinites. Els antics representaven la veritat amb un punt, les mentides amb una línia; i és perquè des d'un punt es poden traçar un nombre infinit de línies. Les mentides, que són constantment presentades com veritats, si no enganyen a qui les coneixen, els deixen com a mínim perplexos. No hi ha falsedat més poderosa en la seva expressió, segons els homes, que la que s'assembla a la veritat. Mil coses versemblants semblen argumentar una veritat indubtable; i poques veritables, disperses, una conclusió falsa.(...) Les mentides són com les mosques, apareixen per tot arreu. I allà on senten més la dolçor i la curiositat, és on van a parar." (Pio Rossi, "Léxico de la mentira" dins el llibre: Sobre la mentira, ed. Cuatro. Valladolid ,2001)
- En aquest text, en Pio Rossi defensa una posició digmàtica sobre el coneixement, perquè diu que de veritat només n'hi ha una. (Ok)
- En aquest text es fa la distinció entre realitat autèntica i realitat aparent. (Ok)
- Les falsedats més poderoses passen per ser realitat autèntica. (Ok)
- Les mentides són inevitables i apareixen per tot arreu. (No diu que siguin inevitables.)
A: En aquest text, en Pio Rossi defensa una posició digmàtica sobre el coneixement, perquè diu que de veritat només n'hi ha una.; En aquest text es fa la distinció entre realitat autèntica i realitat aparent.; Les falsedats més poderoses passen per ser realitat autèntica.

Q: Llegeix el text següent i tria les opcions correctes:

"Pren el gran arc dels Upanixads i col·loca-hi una fletxa afilada per la devoció. Tensa l’arc amb atenció i arriba al centre de la diana, l’Esperit etern.

L’arc és el sagrat OM i la fletxa és la nostra ànima. Brahman és la diana de la fletxa, l’objectiu de l’ànima. Així com una fletxa es torna una amb la diana, així l’ànima vigilant es faci una amb ell."

Mundaka Upanixad
- El text ens parla, a través de la metàfora de l'arc i la fletxa, de com la meditació ens pot ajudar a aconseguir el moksa.
- L'atman és l'arc, el brahman és la fletxa, la diana és l'OM.
- L'OM és l'arc, l'atman és la fletxa i la diana és el brahman.
- L'esperit etern és Maya.
A: El text ens parla, a través de la metàfora de l'arc i la fletxa, de com la meditació ens pot ajudar a aconseguir el moksa.; L'OM és l'arc, l'atman és la fletxa i la diana és el brahman.

Q: Quins dels següents enunciats està justificat creure racionalment. Aparella amb la raó corresponent:
- La pandèmia de la COVID-19 no serà la darrera pandèmia que patirà l'ésser humà.. | Sí. És compatible amb les teories epidemiològiques.
- Hi ha més de 20 M de casos de coronavirus al món. | Sí. S'ha comprovat a través de testimonis "fiables".
- Detenen un home per trucar 2600 vegades a una companyia telefònica perquè se sentia sol. | Sí. Es pot comprovar empíricament.
- Els pares bons són bons pares. | Sí. És un enunciat analític.
If right: La teva resposta és correcta.
If partly right: La teva resposta és parcialment correcta.
If wrong: La teva resposta és incorrecta.

Q: Existeixen diverses posicions sobre la possibilitat d'aconseguir saber si les nostres creences són vertaderes. Aparella amb la posició que correspongui.
- La veritat absoluta existeix i, a més, amb les meves facultats, la puc arribar a saber. | Dogmatisme
- Mai no acoseguirem saber res amb certesa. Només podem aspirar a formular creences probables. | Escepticisme moderat
- Com que el saber és impossible, ja que les nostres facultats són limitades i imprecises, millor no pronunciar-se. | Escepticisme radical
- És possible conèixer, encara que mai no es poden donar les creences per definitives. La ciència només pot avançar si revisa continuament les seves teories. | Criticisme
- No existeix un coneixement universal i únic, sinó opinions particulars d'un o d'uns pocs. Aquestes opinions són totes vàlides en la seva època i societat. | Relativisme
- La veritat absoluta existeix, encara que resulta de la suma de totes les opinions particulars que, des de cada punt de vista, són totes vertaderes. | Perspectivisme

Q: De què estem parlant? Aparella amb la resposta correcta.
- Quan afirmem que el bolso que em vaig comprar és autèntic, ens estem referint a la... | veritat dels fets
- Si el bolso que em vaig comprar era d'imitació, encara que semblava autèntic, ens estem referint a la... | realitat aparent
- El procés que permet descobrir la realitat autèntica i distingir-la de l'aparença es pot entendre com un procés de... | desvetllament
- Els grecs van inventar la disciplina filosòfica que intenta descobrir l'essència de la realitat. Es tracta de la... | Metafísica
- Els criteris de veritat estableixen quines característiques ha de tenir una... | proposició vertadera
- Una proposició –o la seva expressió lingüística, un enunciat- és vertadera si, i només si, es refereix a un estat de coses que, efectivament, es produeix en la realitat. Es tracta del... | criteri de correspondència
- Una proposició és vertadera si, i només si, és compatible amb el conjunt de proposicions del qual forma part; és a dir, si, i només si, no es contradiu amb elles. Es tracta del... | criteri de coherència
- Una proposició és vertadera si, i només si, la ment no pot deixar d’acceptar-la com a vertadera quan la considera. Es tracta del... | criteri d'evidència
- Una proposició és vertadera si, i només si, ens proporciona avantatges, és a dir, ens dóna la major quantitat possible de satisfacció. Es tracta del... | criteri d'utilitat

1.      Llegeix les següents afirmacions sobre els prejudicis, decideix quina és la vertadera i explica per què.

1a. “Els prejudicis són evidències que es revelen errònies a l’anàlisi, formes errònies o parcials del coneixement. Resulten un obstacle per arribar a la veritat i comporten limitacions internes que fan que no es pugui veure la realitat tal com és. A més, van acompanyats d’actituds rígides, molt condicionades per fortes càrregues emotives que acostumen a ser vertaders obstacles per a un coneixement objectiu i aclaridor.”

2a. “Els prejudicis són comportaments adaptatius instintius i, per tant, útils, en el sentit que ens serveixen per orientar-nos. A més, són una forma d’interpretació, perquè la comprensió sempre parteix d’estructures i suposicions prèvies.”

1.      Llegeix amb atenció el següent fragment i respon:

 “Si la filosofia encara és necessària, ho és aleshores més que mai com a crítica, com a resistència contra l’heteronomia (seguir la llei d’un altre, dependre de criteris o normes alienes) que s’escampa, com si fos un impotent intent del pensament continuar essent amo de si mateix i convèncer d’error l’entramat mitològic... Seria més propi de la filosofia, mentre no se la declari prohibida com va passar a l’Atenes cristianitzada de l’antiguitat tardana, crear asil per a la llibertat.” (ADORNO, T. Filosofia i superstició.)

d)     En el fragment hi apareixen les següents expressions: “convèncer d’error l’entramat mitològic” i “mentre no se la declari prohibida com va passar a l’Atenes cristianitzada”. En quin sentit les diu l’autor?

1.      Llegeix amb atenció el següent fragment i respon:

 “Si la filosofia encara és necessària, ho és aleshores més que mai com a crítica, com a resistència contra l’heteronomia (seguir la llei d’un altre, dependre de criteris o normes alienes) que s’escampa, com si fos un impotent intent del pensament continuar essent amo de si mateix i convèncer d’error l’entramat mitològic... Seria més propi de la filosofia, mentre no se la declari prohibida com va passar a l’Atenes cristianitzada de l’antiguitat tardana, crear asil per a la llibertat.” (ADORNO, T. Filosofia i superstició.)

c)      Relaciona el que s’afirma en el fragment sobre la filosofia amb el que saps sobre la filosofia com a activitat i com a actitud.

Podem dir que el següent enunciat és una creença racional? Justifica-ho utilitzant els criteris que hem treballat a classe.

"L'ordinador en què tu, estudiant, estàs teclejant és negre."

Resposta oberta:

Per què Déu posa aquesta prova a Abraham? Creus que és una actitud pròpia d'un Déu?

Q: Com acaba el fragment?
- La sang d'Isaac s'escampa per sobre de l'altar.
- En l'últim moment un àngel atura el ganivet d'Abraham.
- Es sacrifica un xai enlloc d'Isaac.
- Abraham ha passat la prova i Déu referma el seu pacte amb ell.
A: En l'últim moment un àngel atura el ganivet d'Abraham.; Es sacrifica un xai enlloc d'Isaac.; Abraham ha passat la prova i Déu referma el seu pacte amb ell.

Q: El fill d'Abraham, Isaac...
- sap el que vol fer el seu pare des de l'inici del viatge.
- està d'acord amb les intencions del pare.
- no se n'adona del que passa fins que el seu pare el lliga a l'altar.
A: no se n'adona del que passa fins que el seu pare el lliga a l'altar.

Q: Déu demana a Abraham...
- que porti el seu ramat als peus de la muntanya de Morià.
- que sacrifiqui el seu fill Isaac en honor seu.
- una prova de la seva fe.
A: que sacrifiqui el seu fill Isaac en honor seu.; una prova de la seva fe.

Q: Podríem considerar el budisme...
- una religió teista oriental.
- una religió sense Déu.
- una doctrina filosòfica que vol centrar els esforços en controlar la ment per controlar la pròpia vida.
- la derivació de l'hinduisme que segueix els ensenyaments de Siddharta Gautama.
A: una religió sense Déu.; una doctrina filosòfica que vol centrar els esforços en controlar la ment per controlar la pròpia vida.; la derivació de l'hinduisme que segueix els ensenyaments de Siddharta Gautama.

Q: Nirvana
- és un grup de música grunge.
- és l'objectiu de la pràctica budista.
- significa "sense fusta" o "apagat".
- és el moment en què l'individu s'identifica amb el tot.
A: és un grup de música grunge.; és l'objectiu de la pràctica budista.; significa "sense fusta" o "apagat".; és el moment en què l'individu s'identifica amb el tot.

Q: El camí del mig
- el va trobar Siddharta quan estava a punt de morir.
- va sorgir d'una experiència dins del riu Ganges.
- consisteix en rebutjar els extrems, tant de l'austeritat com de la riquesa.
- va guiar a Siddharta cap a la il·luminació.
A: el va trobar Siddharta quan estava a punt de morir.; consisteix en rebutjar els extrems, tant de l'austeritat com de la riquesa.; va guiar a Siddharta cap a la il·luminació.

Q: En les quatre escapades de palau, Siddharta va descobrir la vellesa, la malaltia, el plaer i la violència.
- Vertader (Fals, va conèixer la vellesa, la malaltia, la mort i l'ascetisme.)
- Fals
A: Fals

Q: Siddharta Gautama va ser tancat al palau per culpa d'una profecia.
- Vertader
- Fals
A: Vertader

Q: Pel que fa a la concepció d'Absolut de l'hinduisme...
- ... el considerem politeista perquè té milers de déus.
- ... el considerem monoteista perquè, en el fons, tots els déus son expressió d'un únic Brahman.
- ... el podem considerar tant politeista com monoteista.
A: ... el podem considerar tant politeista com monoteista.

Q: El budisme no té fundador, però l'hinduisme sí que en té.
- Vertader (No, és a la inversa.)
- Fals (Correcte.)
A: Fals

Q: El text anterior acaba amb aquest fragment:

I quan el Brahman és vist en la seva immanència i transcendència, els lligams que empresonen el cor s’alliberen, desapareixen els dubtes de la ment, i la llei del Karma deixa d’actuar."

Mundaka Upanixad

Tria les opcions correctes:
- És una imatge del samsara.
- És una imatge del moksa.
- En descriure el Brahman com immanent i transcendent, ens està dient que l'Absolut és tant allò que veiem al nostre voltant com el que hi ha més enllà de la nostra percepció diària.
- Alliberar-se del karma és quelcom que hem d'evitar.
A: És una imatge del moksa.; En descriure el Brahman com immanent i transcendent, ens està dient que l'Absolut és tant allò que veiem al nostre voltant com el que hi ha més enllà de la nostra percepció diària.

Q: Relaciona els següents conceptes hinduistes amb les seves definicions. 
- L'essència última de l'Univers, l'Absolut. | Brahman
- La part del Brahman que és visible | Maya
- L'ànima immortal dels homes | Atman
- La roda d'encarnacions | Samsara
- Quan s'aconsegueix trencar la roda d'encarnacions | Moksa

Q: ॐ

Tria les respostes correctes:
- No es pot utilitzar durant la meditació
- Està format per dos sons: A i U (Està format per tres sons: A, U i M)
- La seva vibració ajuda a connectar amb l'Absolut.
- És el principal símbol de l'hinduisme.
A: La seva vibració ajuda a connectar amb l'Absolut.; És el principal símbol de l'hinduisme.

Q: La superioritat física dels homo sapiens, especialment la seva força, explica el seu triomf davant de les altres espècies humanes.
- Vertader (No, el seu triomf és bàsicament degut a la revolució cognitiva i al seu llenguatge.)
- Fals (Exacte, el seu triomf és bàsicament degut a la revolució cognitiva i al seu llenguatge.)
A: Fals

Q: La teoria de la substitució és totalment certa.
- Vertader (No, va haver-hi encreuament en alguns casos, per tant no podem dir que va ser només substitució.)
- Fals (Exacte, va haver-hi encreuament en alguns casos, per tant no podem dir que va ser només substitució.)
A: Fals

Q: Si els homo sapiens s'haguessin barrejat amb les altres espècies (teoria de l'encreuament), això aniria en contra dels discursos racistes que existeixen en l'actualitat.
- Vertader (No, serviria com a arma pels discursos racistes, perquè significaria que els éssers humans actuals tenen característiques molt diferents segons el lloc del món d'on provinguin.)
- Fals (Exacte, al contrari, serviria com a arma pels discursos racistes, perquè significaria que els éssers humans actuals tenen característiques molt diferents segons el lloc del món d'on provinguin.)
A: Fals

Q: Quan els homo sàpiens surten de l'Àfrica, fa 70.000 anys, es van trobant amb les altres espècies humanes que ja habitaven la zona de Euràsia (neandertals, erectus, soloensis, floresiensis, denisova...)
- Vertader
- Fals
A: Vertader

Q: Tria les respostes correctes.

Després de molt de temps d'estar al mig de la cadena tròfica, els éssers humans vam saltar a dalt de tot fa 100.000 anys.
- Va ser un salt lent i gradual. (No, va ser ràpid i brusc.)
- Les altres espècies no van tenir temps a adaptar-se a les millores humanes, per això hem sigut tan mortífers per elles.
- Des de llavors ens hem acostumat a ser els que dominem la natura, per això som unes criatures segures de nosaltres mateixes, confiades i majestuoses. (No, precisament no hem tingut temps d'acostumar-nos a ser a dalt de tot, per això som una espècie tan poruga.)
- Com que és tan recent, tenim mentalitat de criatura dèbil i poc poderosa. (Cert.)
- Abans de fer el salt, el moll de l'os era una part molt important de la dieta humana. (Sí que ho era.)
A: Les altres espècies no van tenir temps a adaptar-se a les millores humanes, per això hem sigut tan mortífers per elles.; Com que és tan recent, tenim mentalitat de criatura dèbil i poc poderosa.; Abans de fer el salt, el moll de l'os era una part molt important de la dieta humana.

Q: Tria les opcions correctes.

La dificultat per parir...
- no té massa importància en l'evolució humana. (És de vital importància per explicar l'evolució i com som en l'actualitat.)
- és deguda a que el cervell va anar incrementant el seu tamany amb el temps. (Sí.)
- és deguda a que les caderes es van fer més estretes per la pressió estètica que rebien les femelles. (No, les caderes es van fer més estretes quan es va adoptar la posició erecta.)
- va fer que els parts prematurs fossin més exitosos. (Sí.)
- explica la gran diversitat de la població humana, ja que ens desenvolupem durant molt temps fora de l'úter i som molt moldejables. (Sí.)
A: és deguda a que el cervell va anar incrementant el seu tamany amb el temps.; va fer que els parts prematurs fossin més exitosos.; explica la gran diversitat de la població humana, ja que ens desenvolupem durant molt temps fora de l'úter i som molt moldejables.

Q: Tria les opcions correctes.

Quan els nostres avantpassats surten de l'Àfrica fa 2 milions d'anys...
- arriben fins al continent americà. (No, seran els sapiens, molts anys més tard, qui arribaran a Amèrica.)
- evolucionen fins a l'homo sapiens quan s'instal·len a Europa. (No, l'homo sapiens apareix a l'Àfrica.)
- alguns arriben a Europa i donaran origen als neandertals. (Sí.)
- no canvien de característiques biològiques en dos milions d'anys. (Fals, canvien perquè esdevenen espècies diferents.)
- evolucionen cap a diferents espècies segons el clima, l'entorn, l'alimentació disponible... (Sí.)
- ja no queda ningú a l'Àfrica, i els humans no hi tornarem fins al segle XII. (Sí, queden homínids a l'Àfrica, alguns dels quals donaran origen a l'homo sapiens.)
- evolucionen fins a l'homo erectus a l'Àsia. (Sí.)
A: alguns arriben a Europa i donaran origen als neandertals.; evolucionen cap a diferents espècies segons el clima, l'entorn, l'alimentació disponible...; evolucionen fins a l'homo erectus a l'Àsia.

Q: Tria les opcions correctes.

L'origen de l'espècie humana...
- va tenir lloc fa sis milions d'anys a l'Indonèsia actual. (No, fa sis milions d'anys però a l'Àfrica.)
- se situa a la gran vall del Rift a l'Àfrica.
- no té res a veure amb la selecció natural. (Sí, la selecció natural regna l'evolució cultural.)
- està relacionat amb les mutacions genètiques. (Sí, els canvis en l'evolució biològica s'introdueixen a través de mutacions genètiques.)
A: se situa a la gran vall del Rift a l'Àfrica.; està relacionat amb les mutacions genètiques.

Q: Quines de les següents opcions podrien desencadenar un canvi de paradigma?
- HP treu un ordinador que va més ràpid que l'anterior (No és res excepcional.)
- rebem la visita d'una civilització alienígena més avançada que nosaltres (Ens faria replantejar-nos tot el nostre sistema de creences.)
- es troba una cura pel SARS-CoV (Avui en dia ja hi ha cura per moltes malalties, no suposa cap canvi radical.)
- s'aconsegueix teletransportar matèria a quilòmetres de distància (Sí, sens dubte trenca amb la nostra manera d'entedre la realitat.)
- un porc d'una granja es posa a parlar i a donar arguments als grangers perquè no el matin. (Sí, sens dubte ens faria replantejar moltes coses, entre elles de quines espècies ens alimentem i el dret que en tenim.)
- hi ha un terratrèmol molt gran a Turquia i Síria (N'hi ha hagut sempre de terratrèmols, no és res nou.)
A: rebem la visita d'una civilització alienígena més avançada que nosaltres; s'aconsegueix teletransportar matèria a quilòmetres de distància; un porc d'una granja es posa a parlar i a donar arguments als grangers perquè no el matin.

Q: Un paradigma...
- és per sempre (No, acostumen a ser substituïts per un nou paradigma.)
- només afecta als científics (No, les creences que l'acompanyen són compartides per la societat.)
- arriba un moment en què entra en crisi (Correcte!)
- no desapareix sense oposar una certa resistència (El paradigma es protegeix a si mateix, així que normalment oposa resistència.)
- no té res a veure amb com els humans entenem el món (Fals, és una cosmovisió.)
- tontolla quan no pot explicar noves observacions (Correcte!)
A: arriba un moment en què entra en crisi; no desapareix sense oposar una certa resistència; tontolla quan no pot explicar noves observacions

Q: La següent expressió és un enunciat?
- Aquesta expressió no és un enunciat. | Si, és un enunciat.
- Tria l'opció correcta. | No, no és un enunciat.
- Has triat l'opció correcta? | No, no és un enunciat.
- Els enunciats pilotes | No, no és un enunciat.
- L'aigua vull a 100 graus. | No, no és un enunciat.
- Ets una bellíssima persona. | Si, és un enunciat.

Podem dir que el següent enunciat és una creença racional? Justifica-ho utilitzant els criteris que hem treballat a classe.

"Els alienígenes tenen set cames"

Podem dir que el següent enunciat és una creença racional? Justifica-ho utilitzant els criteris que hem treballat a classe.

"Els drets humans inclouen els drets de les dones."

Podem dir que el següent enunciat és una creença racional? Justifica-ho utilitzant els criteris que hem treballat a classe.

"El nom del teu professor de filosofia actual és Ferran."

Q: En quina branca de la filosofia ubicaries el següent fragment o qüestió?
- "Hem parlat de l'ésser primer, d'aquell al qual es refereixen totes les altres categories; en una paraula, de la substància. A causa de la seva relació amb la substància, els altres éssers són éssers i, en aquest cas, estan la quantitat, la qualitat i els atributs anàlegs. Tots aquests éssers, com hem dit en els llibres precedents, contenen implícitament la noció de substància." Aristòtil | Metafísica
- "Per decidir si una cosa és bella o no ho és, no ens referim a la representació d'un objecte per mitjà de l'enteniment, sinó al subjecte i al sentiment." Immanuel Kant | Estètica
- "Sil·logisme és un argument en el qual, establertes determinades coses, en resulta necessàriament, per ser allò que són, una altra cosa diferent." (Aristòtil) | Lògica
- "Pel que fa al bé i al mal, tampoc eludeixen res positiu en les coses -considerades aquestes en elles mateixes-, ni són una altra cosa que maneres de pensar." (Baruch Spinoza) | Ètica
- "Totes les percepcions de la ment humana es redueixen a dos gèneres diferents que jo anomeno impressions i idees. A les percepcions que penetren amb més força i violència les anomenem impressions. Per idees entenc les imatges febles d'aquestes en el pensament i el raonament." (David Hume) | Epistemologia
- "L'home necessita ser reconegut pels altres homes, i això el diferencia dels animals. Tota consciència vol ser reconeguda i saludad per les altres consciències. Són els altres els que ens engendren." (Albert Camus) | Antropologia filosòfica

1.     Qualsevol recerca parteix de preguntes. Com són les preguntes de la ciència i les preguntes de la filosofia? Per què?

2. Explica les principals diferències entre la Filosofia i la Religió en relació a les respostes a les preguntes que ofereixen. Ho has d'explicar a partir del que diu el científic Jorge Wagensberg sobre la pregunta sobre l'existencia de Déu.

“La impossibilitat de tancar el debat es deu a que la ciència és la manera de comprendre la realitat sense l’ajut de cap coneixement revelat. Déu només és una hipòtesi de treball. Per això, la ciència no pot demostrar ni que Déu existeix ni que no existeix.” (Jorge Wagensberg)

1.      Llegeix amb atenció el següent fragment i respon:

 “Si la filosofia encara és necessària, ho és aleshores més que mai com a crítica, com a resistència contra l’heteronomia (seguir la llei d’un altre, dependre de criteris o normes alienes) que s’escampa, com si fos un impotent intent del pensament continuar essent amo de si mateix i convèncer d’error l’entramat mitològic... Seria més propi de la filosofia, mentre no se la declari prohibida com va passar a l’Atenes cristianitzada de l’antiguitat tardana, crear asil per a la llibertat.” (ADORNO, T. Filosofia i superstició.)

b)     Formula –amb les teves pròpies paraules- la idea que defensa l’autor del fragment. Aquesta vegada sí que ha de ser un enunciat.

Q: Quines de les següents opinions expressen un punt de vista dogmàtic?
- La veritat és única. Pensem correctament quan pensem les coses tal com són. (Sí)
- Només sé que no podem saber res. (No. Expressa un punt de vista escèptic.)
- La recerca de la veritat és una tendència natural en l’ésser humà. (Sí)
- Això és veritat per a ell, encara que no per a mi. (No. Expressa un punt de vista subjectivista (relativista).)
- No existeix cap veritat absoluta i definitiva, sinó que la veritat humana és la veritat de cada grup humà. La veritat, per tant, és canviant. (No. Expressa un punt de vista relativista.)
- La raó humana és com un far que busca inútilment entre la boira. El coneixement humà és com una illa enmig de l’oceà de dubtes. (No. Expressa un punt de vista escèptic.)
- L’ésser humà necessita viure confiat, instal·lat en alguna creença radical. (Sí)
A: La veritat és única. Pensem correctament quan pensem les coses tal com són.; La recerca de la veritat és una tendència natural en l’ésser humà.; L’ésser humà necessita viure confiat, instal·lat en alguna creença radical.
If right: La teva resposta és correcta.
If partly right: La teva resposta és parcialment correcta.
If wrong: La teva resposta és incorrecta.

Q: Quin dels següents enunciats seria veritat segons el criteri de la utilitat?
- Un angle obtús mesura menys de 90º.
- Portar la mascareta prevé de contagis.
- El compromís polític provoca sofriment.
- Els autèntics amics no t'enganyarien mai.
A: Portar la mascareta prevé de contagis.
If right: La teva resposta és correcta.
If partly right: La teva resposta és parcialment correcta.
If wrong: La teva resposta és incorrecta.

Q: Quin d'aquests enunciats seria veritat segons el criteri de l'evidència?
- M'estic posant nerviós.
- Déu existeix.
- Les parts no fan el tot.
- L'ésser humà és dolent per naturalesa.
- Els humans són de naturalesa egoista.
A: M'estic posant nerviós.
If right: La teva resposta és correcta.
If partly right: La teva resposta és parcialment correcta.
If wrong: La teva resposta és incorrecta.

Q: Quin dels següents enunciats seria vertader segons el criteri de la coherència:
- El Jaume porta un tatuatge a l'ungla del peu.
- En Jaume ha inventat un ordinador que dibuixa triangles de deu costats.
- Els gats volen.
- Ara estic fent un qüestionari.
A: En Jaume ha inventat un ordinador que dibuixa triangles de deu costats.
If right: La teva resposta és correcta.
If partly right: La teva resposta és parcialment correcta.
If wrong: La teva resposta és incorrecta.

Q: Quin dels següents enunciats serien veritat segons el criteri de correspondència?
- A sota del meu matalàs hi ha un elefant rosa invisible, però simpàtic. (Ok)
- Si ets un home, no ets una dona.
- Els finlandesos han inventat un telèfon que no serveix per fer trucades.
- En Marcel va conèixer Sòcrates.
A: A sota del meu matalàs hi ha un elefant rosa invisible, però simpàtic.
If right: La teva resposta és correcta.
If partly right: La teva resposta és parcialment correcta.
If wrong: La teva resposta és incorrecta.

Q: Quines de les següents expressions són enunciats?
- Un triangle té tres costats. (Sí)
- (4-3)*58=58 (Sí)
- A cagar a la via! (No)
- Oooooh! (No)
- On aniràs de vacances? (No)
- Sóc republicà. (Sí)
- Quan em paguis el que em deus, tornarem a sortir junts. (Sí)
- Para de mirar el mòbil i escolta'm! (No)
A: Un triangle té tres costats.; (4-3)*58=58; Sóc republicà.; Quan em paguis el que em deus, tornarem a sortir junts.
If right: La teva resposta és correcta.
If partly right: La teva resposta és parcialment correcta.
If wrong: La teva resposta és incorrecta.

Q: La idea d'un univers estàtic i immutable de les cosmologies antigues va quedar enrere el 1929 amb les observacions de... (heu d'escriure correctament el nom i el cognom), que descobrí que les galàxies s'allunyaven de nosaltres a velocitats proporcionals a les seves distàncies.
A: Edwin Hubble
Feedback ("Edwin Hubble"): Bé

Q: El model actual de l'univers es caracteritza per...
- L'univers no para de canviar. (Bé)
- Els objectes més allunyats es mouen més a poc a poc que els més propers. (No, al revés. Com més lluny és un objecte més a poc a poc sembla que va.)
- Les galàxies es van formar en el mateix moment de l'explosió. (No. Es van formar després de passats uns 300 milions d'anys.)
- Els astres i cossos de l'univers tenen un naixement i un final. (Sí. No hi ha res etern a l'univers.)
- L'expansió de l'univers ha portat a la formació d'estructures més complexes. (Bé)
- Segons el model inflacionari, el ritme de creixement de l'univers és cada cop més ràpid. (Al revés. Segons el model inflacionari l'univers va alentint el ritme del seu creixement.)
A: L'univers no para de canviar.; Els astres i cossos de l'univers tenen un naixement i un final.; L'expansió de l'univers ha portat a la formació d'estructures més complexes.

Q: La radiació còsmica de fons és...
- L'eco del Big Bang (Bé)
- La prova tangible de l'explosió inicial. (Bé)
- Una brillantor que es capta en forma de microones. (Bé)
- La prova del model estacionari de l'Univers. (No, al contrari.)
- Un descobriment que desmenteix les observacions de Hubble sobre l'allunyament de les Galàxies. (No, al contrari.)
A: L'eco del Big Bang; La prova tangible de l'explosió inicial.; Una brillantor que es capta en forma de microones.

Q: La teoria del Big Bang és una hipòtesi sobre l'origen de l'univers. Sobre quines teories i informacions es fonamenta?
- La teoria de la relativitat d'Einstein. (Bé)
- Les observacions i llei de Hubble (Bé)
- La teoria de l'evolució de Darwin. (? Només indirectament.)
- La radiació còsmica de fons. (Bé)
- El model de Fred Hoyle. (?? Vols dir? Defensava un model estacionari.)
- L'abundància d'elements químics primordials, com l'heli. (Bé)
A: La teoria de la relativitat d'Einstein.; Les observacions i llei de Hubble; La radiació còsmica de fons.; L'abundància d'elements químics primordials, com l'heli.

Q: El descobriment de Hubble sobre el moviment de les Galàxies comportà unes conseqüències que van canviar la imatge que es tenia de l'Univers. Assenyala les correctes:
- L'estaticisme és fals. (Bé)
- L'univers està en expansió. (Bé)
- Els elements de l'univers havien estat més propers. (Bé)
- En un temps inicial l'univers estaria molt concentrat. (Bé)
A: L'estaticisme és fals.; L'univers està en expansió.; Els elements de l'univers havien estat més propers.; En un temps inicial l'univers estaria molt concentrat.

Q: La terra es formà fa 4500 milions d'anys. I la vida només en fa 2800 de milions d'anys.
- Vertader (Es calcula que fa entre 3800 i 3600 milions d'anys.)
- Fals (Es calcula que fa entre 3800 i 3600 milions d'anys.)
A: Fals

Q: En el moment del Big Bang, de la gran explosió inicial, la densitat i la temperatura eren baixes.
- Vertader (No)
- Fals (Bé)
A: Fals

Q: Llegeix el text següent i decideix quines afirmacions es corresponen amb el contingut del text:

“De nen era jo molt aficionat a la naturalesa i a adonar-me de les coses del meu voltant. Al principi m’acontentava amb qualsevol explicació, fins que em va envair la pruïja criticista, i tant, que quan vaig començar a examinar-ho tot, en res trobava ja repòs. Cansat de consultar llibres i d’interrogar mestres, em vaig tancar en mi mateix, vaig començar a dubtar de tot, com si tot es trobés encara inèdit, i em vaig lliurar a la inquisició de les coses. Acorralat cada vegada més pel dubte, em vaig acollir als doctors, però les seves explicacions eren un teixit de rondalles; els sistemes filosòfics, un laberint. Per cap banda apuntava la llum, per cap banda veia jo que s’estudiés la naturalesa i la realitat vertadera. Eren les disquisicions de sempre: els àtoms de Demòcrit, les idees de Plató, els nombres de Pitàgores, els universals d’Aristòtil i l’enteniment agent. Tot un delit per a ignorants, simplement un esquer per pescar incauts.” (F. SÀNCHEZ, 1581)
- Francisco Sànchez, l'autor del text, defensa un punt de vista escèptic sobre la possibilitat del coneixement vertader. (Ok)
- Francisco Sànchez, l'autor del text, defensa un punt de vista criticista sobre la possibilitat del coneixement vertader. (No)
- Francisco Sànchez, l'autor del text, considera que qualsevol de les teories filosòfiques té el mateix valor de veritat: cap. (Ok)
- Francisco Sànchez, l'autor del text, afirma que només els individus crítics es deixen enganyan per les diferents explicacions sobre la realitat. (No, al revés. Els enganyats són els incauts que no utilitzen la crítica.)
- L'activtud de F. Sànchez respon perfectament a l'actitud crítica que ha de tenir el filòsof. (Ok)
A: Francisco Sànchez, l'autor del text, defensa un punt de vista escèptic sobre la possibilitat del coneixement vertader.; Francisco Sànchez, l'autor del text, considera que qualsevol de les teories filosòfiques té el mateix valor de veritat: cap.; L'activtud de F. Sànchez respon perfectament a l'actitud crítica que ha de tenir el filòsof.

Q: El procés a través del qual es formen els conceptes empírics, els quals tracten dels elements comuns a tot un conjunt o classe d'objectes concrets s'anomena...
A: abstracció / Abstracció

Q: La crítica que Wittgenstein dirigeix contra l'irracionalisme diu que els seus defensors confonen els criteris de correspondència i de coherència. És a dir, que sigui difícil saber si hi ha correspondència entre el que hom creu i la realitat, no significa que no es puguin oferir explicacions coherents, racionals i lògiques de la realitat.
- Vertader (Ok)
- Fals (No)
A: Vertader

Q: L'irracionalisme tendeix a afirmar que la realitat és una construcció objectiva a partir de l'experiència de cadascú i del seu llenguatge.
- Vertader (En cap cas pels irracionalistes la realitat és una construcció objectiva. No hi ha objectivitat en la raó.)
- Fals (Ok. En cap cas pels irracionalistes la realitat és una construcció objectiva. No hi ha objectivitat en la raó.)
A: Fals

Q: L'irracionalisme concep la realitat com a quelcom absurd i, per tant, incomprensible per a la raó humana.
- Vertader (Ok)
- Fals (No)
A: Vertader

Q: L'irracionalisme considera que la raó, com a font de coneixement, s'ha de complementar amb altres fonts com la intuïció i incorporar elements emocionals.
- Vertader (Més aviat, els irracionalistes consideren que la raó no és una bona eina per al coneixement del món.)
- Fals (Ok. Més aviat, els irracionalistes consideren que la raó no és una bona eina per al coneixement del món.)
A: Fals

Q: Quines afirmacions corresponen al Racionalisme?
- En els enunciats que parlen de la realitat, l'experiència és l'única font de coneixement vàlida. (No)
- L'única font de coneixement fiable és la raó. Els sentits sovint ens enganyen i són massa subjectius. (Ok)
- Les ciències aspiren a formular enunciats universals vertaders, els quals han de provenir de l'experiència. (No)
- Els enunciats universals impliquen necessitat, la qual no es pot conèixer amb l'experiència, ja que només ens aporta dades contingents. (Ok)
- La ment és una Tabula rasa, sense cap contingut innat. (No)
- La ment s'identifica amb la raó, la qual posseeix idees innates. (Ok)
- Per determinar si una idea és vertadera, per poder decidir si la idea es correspon amb la realitat, cal recórrer a l'experiència. (No)
- Es pot decidir que una idea és vertadera quan la raó o la intuïció ens diuen que es tracta d'una idea evident o lògica. (Ok)
- El coneixement científic s'ha d'assemblar a les matemàtiques. (Ok)
- El coneixement científic de la realitat el proporcionen les ciències empíriques. (No)
- Tendeix cap a l'escepticisme. (No)
- Tendeix cap al dogmatisme. (Ok)
A: L'única font de coneixement fiable és la raó. Els sentits sovint ens enganyen i són massa subjectius.; Els enunciats universals impliquen necessitat, la qual no es pot conèixer amb l'experiència, ja que només ens aporta dades contingents.; La ment s'identifica amb la raó, la qual posseeix idees innates.; Es pot decidir que una idea és vertadera quan la raó o la intuïció ens diuen que es tracta d'una idea evident o lògica.; El coneixement científic s'ha d'assemblar a les matemàtiques.; Tendeix cap al dogmatisme.

Q: Quines afirmacions corresponen a l'Empirisme?
- En els enunciats que parlen de la realitat, l'experiència és l'única font de coneixement vàlida. (Ok)
- L'única font de coneixement fiable és la raó. Els sentits sovint ens enganyen i són massa subjectius. (No)
- Les ciències aspiren a formular enunciats universals vertaders, els quals han de provenir de l'experiència. (Ok)
- Els enunciats universals impliquen necessitat, la qual no es pot conèixer amb l'experiència, ja que només ens aporta dades contingents. (No)
- La ment és una Tabula rasa, sense cap contingut innat. (Ok)
- La ment s'identifica amb la raó, la qual posseeix idees innates. (No)
- Per determinar si una idea és vertadera, per poder decidir si la idea es correspon amb la realitat, cal recórrer a l'experiència. (Ok)
- Es pot decidir que una idea és vertadera quan la raó o la intuïció ens diuen que es tracta d'una idea evident o lògica. (No)
- El coneixement científic s'ha d'assemblar a les matemàtiques. (No)
- El coneixement científic de la realitat el proporcionen les ciències empíriques. (Ok)
- Tendeix cap a l'escepticisme. (Ok)
- Tendeix cap al dogmatisme. (No)
A: En els enunciats que parlen de la realitat, l'experiència és l'única font de coneixement vàlida.; Les ciències aspiren a formular enunciats universals vertaders, els quals han de provenir de l'experiència.; La ment és una Tabula rasa, sense cap contingut innat.; Per determinar si una idea és vertadera, per poder decidir si la idea es correspon amb la realitat, cal recórrer a l'experiència.; El coneixement científic de la realitat el proporcionen les ciències empíriques.; Tendeix cap a l'escepticisme.

Q: A quin concepte correspon cada definició?
- Font de coneixement constituïda per la percepció, però també per la memòria i la imaginació. Constitueix una interpretació de la ment de les dades sensorials. | Experiència sensorial
- Falcultat de conèixer a través del pensament. | Raó
- Funció de la raó que consisteix en la formació de conceptes a partir de les dades de l'experiència sensorial. | Conceptualització
- Funció de la raó que consisteix a relacionar conceptes. | Formació de proposicions o judici
- Funció de la raó que consisteix en relacionar de forma lògica afirmacions o judicis. | Raonament
- Font de coneixement que es basa en l'experiència o en els raonments d'altres entesos en el tema. | Autoritat
- Falcultat de coneixement que permet conèixer de forma immediata i evident. | Intuïció
- Convicció ferma sobre la veritat de determinades creences o opinions. | Fe

Q: A quina intel·ligència correspon cada una de les següents descripcions?
- Es relaciona amb la capacitat verbal, amb el llenguatge i les paraules. | Lingüística
- Té a veure amb el desenvolupament abstracte, amb la precisió i l’organització a través de pautes o seqüències. | Matemàtica
- És la capacitat d’integrar elements, percebre’ls i ordenar-los en l’espai. | Espaial
- Té relació amb les habilitats musicals i ritmes. | Musical
- Comprèn tot allò relacionat amb el moviment corporal i els reflexos. | Kinestèsica
- És la capacitat de relacionar-se i de comunicar-se amb altres persones. | Interpersonal
- Fa referència al coneixement que es té d’un mateix, i als processos relacionats amb l’autoconfiança i la motivació. | Intrapersonal

Q: La intel·ligència és la capacitat de resoldre problemes simbòlics o pràctics de la manera més eficaç possible. Per això es parlar de diferents tipus d'intel·ligència que suposen diferents tipus de problemes i diferents habilitats per a resoldre'ls.
- Vertader (Cert)
- Fals (Cert)
A: Vertader

Q: Mentre vaig en tren, començo somriure perquè em vénen al cap  imatges d'una persona que feia coses estranyes mentre esperava el tren a l'andana. Puc dir que ho estic recordant? Probablement si. No es tracta d'imaginació, perquè la imaginació implica una mica de fantasia.
- Vertader (La imaginació és la facultat de reproduir imatges en absència del seu objecte. No necessàriament implica fantasia.)
- Fals (La imaginació és la facultat de reproduir imatges en absència del seu objecte. No necessàriament implica fantasia.)
A: Fals

Q: La memòria és la facultat que ens permet “emmagatzemar” informació per després poder ser utilitzada (recordada). La memòria té dues funcions: possibilitar els aprenentatges i, a més, garantir la continuïtat del jo o identitat personal. No podríem conèixer, tenir opinions, defensar punts de vista, etc., si no poguéssin recordar. Alhora tampoc podríem saber qui som.
- Vertader (Cert)
- Fals (Cert)
A: Vertader

Q: El procés perceptiu és un procés selectiu, ja que només percebem els estímuls que l'atenció ens permet captar. Aquest tret és positiu per a l'adaptació, ja que ens centrem en allò important per a la supervivència i no representa cap limitació a l'hora de recollir informació del món exterior de cara al seu coneixement.
- Vertader (En realitat, el procés selectiu representa una limitació per al coneixement, ja que l'atenció depèn de factors objectius (intensitat, grandària, color, etc., dels estímuls) i de factors subjectius (interès, motivació, llenguatge, etc.).)
- Fals (En realitat, el procés selectiu representa una limitació per al coneixement, ja que l'atenció depèn de factors objectius (intensitat, grandària, color, etc., dels estímuls) i de factors subjectius (interès, motivació, llenguatge, etc.).)
A: Fals

Q: En el procés perceptiu el subjecte hi té un paper fonamental, perquè la imatge que es percep depèn del que el perceptor sap, de les seves experiències, del seu estat emocional, del seu llenguatge, etc.
- Vertader (Cert. La percepció no només depèn dels estímuls rebuts (objecte), sinó també del subjecte. Per això es diu que es tracta d'un procés bipolar.)
- Fals (La percepció no només depèn dels estímuls rebuts (objecte), sinó també del subjecte. Per això es diu que es tracta d'un procés bipolar.)
A: Vertader

Q: La percepció és un procés conscient d'organització de les sensacions per tal de crear unitats dotades de sentit.
- Vertader (En realitat, som conscients de la percepció, però no del procés d'organització de les sensacions.)
- Fals (En realitat, som conscients de la percepció, però no del procés d'organització de les sensacions.)
A: Fals

Q: Aparella el text amb el concepte adequat:
- Experiències mentals immediates i pures provocades per alguna forma d'energia provinent del món experior. | Sensacions
- Qualsevol canvi físic o químic en l’ambient extern o intern d’un organisme que li provoca una resposta que influeix en l’experiència conscient i en el comportament d’aquest individu. | Estímul
- Cèl·lules nervioses especialitzades o terminals nerviosos que permeten al cervell entrar en contacte amb el medi, i també amb els canvis que succeeixen dins del nostre cos. Transformen els estímuls físics o químics en impulsos nerviosos. | Receptors sensorials
- Receptors sensorials, com la vista o l'oïde, que estan especialitzats a captar estímuls que provenen de l'exterior del cos. | Exteroceptors
- Receptors sensorials que estan especialitzats a captar estímuls que provenen de l'interior del cos. | Interoceptors
- Receptors sensorials que estan especialitzats a controlar les respostes musculars. | Propioceptors
- Procés de transformació d'energia física en energia psíquica. | Transducció
- Procés d'enviament de l'energis provinent dels estímuls al cervell. | Transmissió

Q: Les principals eines del coneixement són:
- La percepció i la intel·ligència (?)
- La percepció, la memòria, la imaginació i la intel·ligència (?)
- L'experència i la raó. (?)
- L'experiència i l'autoritat (?)
- La imaginació i la intel·ligència (?)
- La intuïció i la fe (?)
A: La percepció, la memòria, la imaginació i la intel·ligència

Q: Quina definició correspon a cada un dels següents conceptes sobre el coneixement?
- Activitat mental que consisteix a ser conscient o a representar-se mentalment un objecte, el qual pot ser real, ideal o consistir en valors. | Conèixer
- Una idea que afirma o nega alguna cosa. | Proposició
- Una expressió lingüística que afirma o nega alguna cosa. | Enunciat
- Proposició que qui la coneix considera que és vertadera. | Creença
- Proposició que creiem sense poder afirmar que sigui vertadera. | Opinió
- Creença que podem considerar justificada amb proves o arguments. | Creença racional
- Creença justificada amb males proves o mals arguments. | Creença irracional
- Creure racionalment una proposició que és vertadera. | Saber
- Saber | Coneixement en sentit estricte

Q: A quina branca de la Filosofia pertanyen aquestes preguntes?
- Què és el que constitueix més definitivament el meu jo? | ANTROPOLOGIA
- Veiem i entenem les coses tal com som o tal com són en ells mateixes? | EPISTEMOLOGIA
- En quin sentit es diu que les paradoxes estimulen la recerca? | LÒGICA
- Diferents respostes shan donat a la pregunta sobre el sentit de lexistència humana. Tota resposta ha de fer referència a la presència del dolor i la mort? | METAFÍSICA
- Quins són els valors que dominen en la nostra societat? Quins haurien de dominar? | ÈTICA
- Els membres de la societat, que són molts, obeeixen els qui governen, que són pocs. Queda justificat? Com? | POLÍTICA
- Sha dit que només els qui han viscut una profunda experiència de dolor poden ser vertaders artistes. Quina posició argumentes? | ESTÈTICA

Q: Les preguntes de la filosofia tenen les següents característiques:
- Són fonamentals. (Ok!)
- Són últimes (Ok!)
- Són particulars (No, són generals.)
- Són universals. (Ok!)
- No necessiten dades científiques. (Al revés.)
- Són obertes o insolubles (Ok!)
A: Són fonamentals.; Són últimes; Són universals.; Són obertes o insolubles