Title: Impressores
Course: CFGM SMX M1 Muntatge i manteniment d'ordinadors

Q: Aparella les definicions de les parts de la impressora
- Estructura que sosté totes les parts. | Xassís
- Circuits impresos i integrats que realitzen les tasques de control del dispositiu (controlen els injectors i es comuniquen amb el PC o la xarxa). | Electrònica
- Part paral·lela a l'amplada del paper, serveix per sustentar i permetre el desplaçament del carro. | Barra
- Dispositiu mòbil sobre la barra que sostè els injectors. | Carro
- Disparen la tinta sobre el paper. | Injectors o capçals
- Dipòsits de tinta. | Cartutx

Q: Associa les següents descripcions i interfícies per impressora:
- Interfície lenta i amb un connector molt gros i aparatós. Està en desús tot i que encara es pot trobar màquines amb aquesta interfície al mercat. | Port paral·lel
- La interfície mes estandaritzada avui en dia, amb grans avantatges sobre els seus predecessors per les capacitats "plug and play". | USB
- Una interfície actual i ràpida, però que s'utiltiza més als Estats Units que no pas a Europa. Per tant, per aquí sovinteja menys. | Firewire
- Interfície ràpida i còmoda, sense cables, però amb més vulnerabilitat a intrusions. | WiFi
- Interfície ràpida, fiable i amb facilitat per ser utiltizada per diversos usuaris alhora. Necessita més instal·lació (cablejat). És la que es sol utilitzar a les empreses. | Ethernet
- Interfície sense cables. Es sol utiltizar per dispositius mòbils. Les impressores amb aquesta interfície solen ser cares i poc comunes. | Bluetooth
- No és una interfície pròpiament dita. La impressora es connecta a un PC que fa de servidor i aquest comparteix la impressora a través de la xarxa. | Compartició via protocol Microsoft (a.k.a "Samba")

Q: Aparella els diferents tipus d'impressora i les seves descripcions.
- Impressores basades en una peça metàl·lica amb martellets que contenen gravada la forma de cada caràcter, com ho feien les màquines d'escriure. Són sorolloses i ja no es fan servir. | Impressores de margarida.
- Una matriu de punts verticals dibuixa punts sobre el paper impactant en una cinta de tinta. Són barates i es fan servir per terminals petits, punts de venda o caixers automàtics. | Impressores matricials.
- Disparen tinta sobre el paper, formant colors mercès a diversos cartutxs de diferents colors primaris. | Impressores d'injecció.
- Disposen d'un tòner amb una pols de pintura molt fina. Aquesta s'enganxa a un corró fotosensible mercès a l'electricitat estàtica i es trasnfereix la tinta i es fixa al paper amb calor. | Impressores làsser.
- Escriuen petits punts al paper cremant-lo. El paper ha de ser especial perquè es torni negre amb la calor. Són impressores barates i que s'utilitzen en poques aplicacions com en resguards de pagaments amb targeta als terminals de les botigues. | Impressores tèrmiques.

Q: Ordena les següents impressores segons la seva resolció.
- Resolució infinita. | Impressores de margarida
- menys de 100 dpi's | Impressores matricials
- de 500 a 1000 dpi's | Impressores d'injecció
- més de 1000 dpi's | Impressores làsser

Q: Aparella els següents passos del procés d'impressió làsser:
- El corró fotosensible es carrega negativament. | Càrrega
- El làsser "dibuixa" sobre el corró fotosensible el que volem que aparegui a la impressió. Amb la llum es descarreguen les parts que volem que s'enganxi la pintura. | Exposició
- Per l'efecte electroestàtic, les partícules del tòner s'enganxen a les parts "dibuixades" del corró, que queden en negre. | Revel·lat
- El corró traspassa la pintura que té enganxada al paper. | Transferència
- El partícules de pintura es consoliden al paper amb calor i pressió d'un altre corró. | Fixat
- Es treuen les partícules sobrants de pintura que han quedat al corró fotosensible per poder començar de nou. | Neteja

Q: Marca les característiques de les impressores LÀSSER:
- més barates.
- recanvis més econòmics.
- tamany més reduït.
- major manteniment.
- cost per pàgina menor.
- recanvis més rendibles (més duració).
- més ràpides.
- més boniques.
A: cost per pàgina menor.; recanvis més rendibles (més duració).; més ràpides.

Q: Els cartutxs de tinta amb injector incorporat
- són més cars per l'injector, però la impressora és més barata. (És cert, però no és la millor resposta.)
- tenen menys manetniment perquè no cal netejar els injectors de la impressora. (És cert, però no és la millor resposta.)
- les dues anteriors són certes (Aquesta sí!)
- són més econòmics.
- no existeixen cartutxs de tinta amb injector incorporat.
A: les dues anteriors són certes
Partly right: són més cars per l'injector, però la impressora és més barata. (20%); tenen menys manetniment perquè no cal netejar els injectors de la impressora. (20%)

Q: Els cartutxs de tinta sense injectors
- són per impressores econòmiques, més senzilles.
- són més cars perquè són més professionals i contenen menys tinta.
- són més econòmics, però les impressores que els utilitzen necessiten més manteniment (neteja de capçals).
- utiltizen tecnologia matricial.
- les dues anteriors són certes.
A: són més econòmics, però les impressores que els utilitzen necessiten més manteniment (neteja de capçals).

Q: Els cartutxs amb colors separats
- resulta més car d'entrada perquè n'hi ha més (com a mínim 3 colors més el negre). (És cert, però no és la millor resposta.)
- a la llarga surten millor perquè quan s'esgota un cartutx no cal canviar-los tots (com sí que passa amb els cartutxos amb 3 colors). (És cert, però no és la millor resposta.)
- solen portar-los les impressores més professionals. (És cert, però no és la millor resposta.)
- Totes les anteriors són certes.
- Cap de les anteriors és certa
A: Totes les anteriors són certes.

Q: Marca les característiques de les impressores d'injecció (en comparació amb les impressores làsser):
- més barates.
- recanvis més econòmics.
- tamany més reduït.
- major manteniment.
- cost per pàgina menor.
- recanvis més rendibles (més duració).
- més ràpides.
- més boniques.
A: més barates.; recanvis més econòmics.; tamany més reduït.; major manteniment.

Q: La quadricromia és
- un sistema de so surround de 4 altaveus.
- un sistema de representació de color imprès que utiltiza el vermell, blau i verd (RGB).
- un sistema de representació de color imprès que utiltiza el magenta, cyan i groc (Mg, Cy, Ye).
- un sistema de color basat en 4 tonalitats: vermell, magenta, verd i groc (R, Mg, G, Ye).
- un sistema de colors basat en 4 tonalitats: vermell, blau, verd i negre.
A: un sistema de representació de color imprès que utiltiza el magenta, cyan i groc (Mg, Cy, Ye).

Q: Quins d'aquests colors s'utilitzen en quadricromia?
- Vermell
- Blau
- Verd
- Negre
- Magenta
- Cyan
- Groc
A: Negre; Magenta; Cyan; Groc

Q: La resolució de les impressores
- és la quantitat de pàgines per minut que pot imprimir la impressora.
- és la densitat de punts de color i s'expressa en DPIs (dots per inch). (És cert, però no és la millor resposta.)
- és la densitat de punts de color i s'expressa en PPP (punts per polzada). (És cert, però no és la millor resposta.)
- les dues anteriors són certes. (Aquesta sí!)
- és la capacitat d'impressió i es mesura en PPPs (píxels per polzada).
A: les dues anteriors són certes.
Partly right: és la densitat de punts de color i s'expressa en DPIs (dots per inch). (20%); és la densitat de punts de color i s'expressa en PPP (punts per polzada). (20%)

Q: Un tòner és...
- Un cartutx de tinta en pols barrejada amb partícules de plàstic.
- Un cartutx de tinta líquida per les impressores làsser.
- Un cartutx de tinta líquida per les impressores d'injecció.
- Un instrument musical.
- cap de les altres opcions no és vàlida.
A: Un cartutx de tinta en pols barrejada amb partícules de plàstic.