Title: Categoria per defecte en El tió de Nadal
Course: El cicle de Nadal (PRIMÀRIA) - LA CULTURA POPULAR A L'ESCOLA. Les festes populars, materials digitals

La categoria per defecte per a preguntes compartides en el context 'El tió de Nadal'

Q: LA LLAR DE FOC: [Image: llarfoc]
Antigament a les cases no hi havia ni electricitat ni calefacció. La gent, tant per cuinar com per escalfar-se, tenia la llar de foc o el foc a terra. Al seu voltant s'hi reunia la família, s'hi cuinava, però també s'hi realitzaven moltes altres feines, com cosir, filar, triar llegums o altres aliments. Era, sobretot durant l'hivern, el lloc on la família hi passava més estones i on la mainada hi aprenia dels més grans cançons, rondalles i hi adquiria els coneixements, les creences i els costums de la família.

Marca l'afirmació que consideres que més es correspon amb el text que acabes de llegir.
- La llar de foc no només donava escalfor i servia per cuinar-hi, sinó que, a més, era el lloc on la família, sobretot durant l'hivern, hi passava més estones al seu voltant. (MOLT BÉ!)
- La llar de foc era com l'antiga cuina de les cases. Solia ser un lloc on normalment només hi entraven les dones perquè elles eren les que cuinaven. (ALERTA! Tot i que bona part del que diu és cert, la llar de foc era l'espai que més compartia tota la família.)
- Antigament la llar de foc, sobretot durant l'hivern, era el lloc on es reunia la família quan es feia fosc. Mentrestant a la cuina hi havia un altre foc encès on s'hi feia el menjar. (ALERTA! Bona part del que diu és cert, però, al foc de terra era també on s'hi cuinava.)
A: La llar de foc no només donava escalfor i servia per cuinar-hi, sinó que, a més, era el lloc on la família, sobretot durant l'hivern, hi passava més estones al seu voltant.

EL TIÓ: [Image: cremant]

El tió és un tronc gros encès. La seva funció era mantenir el foc, ja que, com que era molt gran, trigava molt a apagar-se. Mentre s'anava cremant, només calia anar-hi afegint algun tronc, de tant en tant, per anar mantenint el foc. Al consumir-se molt lentament, cremava durant tota la nit i donava escalfor a la casa.

Explica què és un tió.

Q: EL RITUAL DEL TIÓ: [Image: gravat]gravat del segle XIX

Segurament que el costum del tió de Nadal deriva d'alguna celebració relacionada amb el solstici d'hivern dels pobles antics.

Inicialment, el costum de fer cagar el tió era propi de les zones de muntanya o de les zones rurals.

Un temps abans de Nadal es triava un tronc ben gros. Si tenia forats millor, ja que era on s'hi posaven els dolços i regals.

Es deixava al costat de la llar de foc. La mainada cada dia l'havien d'alimentar i tenir-lo ben abrigat. Per a la quitxalla, quan de bon matí es trobaven que les menges ja no hi eren, augmentava el caràcter màgic i misteriós d’aquell tronc.

La nit de Nadal, la canalla, a base de cops de bastó i tot cantant o cridant canterelles ben diferents, aconseguia que el tió cagués les llaminadures i dolços que els grans hi havien deixat.

Després es posava al foc, on cremava lentament. En molts llocs, quan estava carbonitzat, i abans d'acabar-se de cremar, s'apagava i es guardava com a amulet protector de la casa.
- D'on deriva el costum de fer cagar el tió? | Possiblement d'alguna celebració relacionada amb el solstici d'hivern.
- Antigament, on se celebrava, sobretot? | En les zones de muntanya o rurals.
- Què havia de fer la mainada abans d'arribar el Nadal? | Tenir-lo abrigat i atipar-lo cada dia.
- Per què, tenia un caràcter màgic? | Perquè cada matí es trobaven que s'ho havia menjat tot.
- Quan el feien cagar? | La nit de Nadal.
- Com aconseguien que cagués? | A base de cops de bastó, mentre cantaven o cridaven diferents cantarelles.

Q: Des de fa més de 250 anys molta gent que vivia a muntanya o en pobles va començar a emigrar cap a les grans ciutats. Moltes d'aquestes famílies conservaran el costum de fer cagar el tió, encara que en molts casos a la ciutat les cases ja no tenien llar de foc.

Com que es tractava d'un costum amb un caire privat i molt familiar, no va arrelar gaire entre les altres famílies que vivien a la ciutat, sovint perquè el desconeixien.

Contesta si és certa o falsa la següent afirmació.

El costum de fer cagar el tió antigament era força desconegut a les ciutats. Normalment les famílies que tenien aquest costum havien emigrat de les zones de muntanya o del poble cap a la ciutat.
- Vertader (Molt bé!)
- Fals (Potser et convé tornar a llegir el text.)
A: Vertader

Q: Actualment podem trobar-nos amb festes del caga tió a l'escola, a l'esplai, fins i tot als carrers o places de les ciutats i pobles i, evidentment, amb la família. De ben segur que aquelles persones que han fet cagar el tió a casa ho recorden amb major il·lusió, ja que la celebració quan es fa en família permet que els nens i les nenes visquin aquell moment com a màgic, mentre que les celebracions que es fan en l'àmbit comunitari són viscudes més com un joc.
Sigui fent cagar el tió amb la família o a l'escola, a l'esplai o fins i tot al carrer, la celebració s'acompanya d'alguna cantarella del tió mentre se li van donant cops de bastó i, evidentment, acaba sempre cagant alguns dolços o regals.

Per acabar, tenint en compte l'ordre amb què estan les fotos, associa cada numeració amb la frase corresponent.

[Image: gravat] [Image: cagatio] [Image: fira] [Image: tiourba] [Image: cremant]
- Primera | Gravat del segle XIX, fent cagar el tió.
- Segona | Família actual fent cagar el tió.
- Tercera | Parada de tions en una fira de Nadal.
- Quarta | Tió preparat per a un caga tió comunitari.
- Cinquena | Tió, en la seva funció primera de donar escalfor.