Title: Carnestoltes o carnaval
Course: De camí cap al carnaval (PRIMÀRIA) - LA CULTURA POPULAR A L'ESCOLA. Les festes populars, materials digitals

Carnestoltes o carnaval

És el mateix parlar de carnestoltes i de carnaval?

Actualment solem parlar del carnaval quan ens referim als dies de festa, amb disfresses, comparses, rues i balls, i en canvi parlem d’en Carnestoltes o del rei Carnestoltes per referir-nos al ninot que sol presidir aquestes festes i que normalment acaba a la foguera.

Però no sempre ha estat així. De fet, durant molts segles i fins al segle XIX, tant els dies de festa, de gresca i de diversió com el ninot rebien el nom de carnestoltes. Igualment, en els refranys populars, que han anat passant de generació en generació, és molt més normal trobar la paraula carnestoltes que no carnaval.

A partir, però, del segle XIX, comença a fer-se servir la paraula carnaval, sobretot en les festes que es feien a les ciutats, amb grans desfilades i balls de màscares, fins que s’acaba convertint en el mot que actualment se sol usar en la gran majoria de poblacions.

Tenen alguna relació les dues paraules?

Com possiblement sabeu, el català, però també moltes de les llengües que es parlen als països europeus que toquen el mar Mediterrani, són llengües que deriven del llatí, la llengua que es parlava a l’època dels romans, fa aproximadament 2.000 anys.

Així, mentre que el mot carnestoltes ve del llatí carnes tollitas, que vindria a ser carns tretes, la paraula carnaval ve de la italiana carnevale i aquesta de les paraules llatines carne i levare, que de fet vol dir treure carn. Per tant, en realitat, carnestoltes i carnaval volen dir el mateix.

I què té a veure aquest significat amb les festes del carnaval?

En realitat carnestoltes o carnaval fa referència al dia abans o els dies abans de començar un període de quaranta dies, que s’anomena Quaresma. Antigament l’Església obligava a tothom a fer dejuni i abstinència de carn. A més, era un període en què les festes i la diversió eren mal vistes o fins i tot prohibides. D'aquesta manera, la gent convertia els dies previs, els dies de carnestoltes, en dates de menjar en abundància, mentre que la gresca i la diversió eren la norma.