Title: Dimecres de cendra
Course: Temps de carnavals (SECUNDÀRIA) - LA CULTURA POPULAR A L'ESCOLA. Les festes populars, materials digitals

Dimecres de cendra

La tradició indica que s’acaba el carnaval i comença la Quaresma. Antigament marcava l’inici d’un període de recolliment, de dejuni i abstinència tant pel que fa al menjar com a la diversió. Popularment, al voltant d’en Carnestoltes s’organitzaven farses en què, mantenint el to burlesc propi de les festes, es feia una paròdia o processó que indicava la fi d’en Carnestoltes. La representació de la fi de seu regnat s’escenificava amb la crema a la foguera o amb el seu enterrament.

Actualment, aquesta oposició entre la celebració del carnaval i l’arribada de la Quaresma, l’oposició entre la diversió, la gresca, el menjar de manera abundant i la transgressió, característics del carnaval i el recolliment, el dejuni i l’abstinència, propis de la Quaresma, pràcticament han desaparegut.

Malgrat tot la tradició ha fet que es conservin alguns costums i celebracions que en són un record, com per exemple:

L’enterrament del carnestoltes que, amb major o menor intensitat, encara conserven moltes poblacions. La celebració comença amb el judici al ninot que representa el temps carnavalesc, que després de llegir el seu testament és condemnat a mort, enmig de la tristor i dels plors del seguici d'admiradors i admiradores. En algunes poblacions, converteixen la celebració en una veritable rua, que vol escenificar el dolor i la tristesa que representa la seva mort.

L’enterrament de la sardina que segurament té el seu origen en una activitat carnavalesca madrilenya i que, a Catalunya, es va anar introduint a mitjans del segle XIX. Actualment, la seva celebració conserva similituds amb l’enterrament del Carnestoltes, sobretot en l’escenificació. De fet, ambdós enterraments, en més d’una població, esdevenen el mateix acte.

La Vella Quaresma, representada tradicionalment com una vella prima i esquerdalenca, amb set peus, i amb un bacallà sec a la mà. És un personatge força popular en l’àmbit escolar, on cada setmana se li talla o treu un peu, cosa que ens indica les setmanes que falten per arribar a les vacances de Pasqua. En algunes poblacions, el costum s’ha traslladat al carrer, on es penja una figura de la Vella Quaresma, que setmana a setmana se li serra un peu, talment com un calendari que ens indica les setmanes que falten per concloure la Quaresma. En aquests casos, es tracta d’una activitat de caire lúdic, que ha arrelat amb força.

Fins aquí heu fet una bona passejada pels elements i actes més significatius del carnestoltes o carnaval. Us animem, ara, que passeu al tema següent, on se us convidarà i animarà a conèixer i descobrir alguns dels grans carnavals.