Title: Categoria per defecte en Cançons i balls de gresca
Course: Temps de carnavals (SECUNDÀRIA) - LA CULTURA POPULAR A L'ESCOLA. Les festes populars, materials digitals

La categoria per defecte per a preguntes compartides en el context 'Cançons i balls de gresca'

Q: CanÃ§ons i balls de gresca

Moltes de les canÃ§ons de gresca dels antics carnestoltes han derivat estranyament a canÃ§ons infantils: Com la del Jan petit quan balla, que J. Amades descriu aixÃ:

âQuan es ballava per les Carnestoltes, el ballaire del mig cada vegada anomenava un Ã²rgan, es treia una peÃ§a de roba i els companys lâhavien dâimitar. El ball durava fins que quedaven sense un fil de roba. Aleshores repetien la cantarella fins que el cor els deia prou, saltant a desdir de manera poc polida i decent. Hom donava una interpretaciÃ³ especial a la paraula dit que repeteix tantes vegades la recoblaâ.

Semblant a aquesta canÃ§Ã³, hi havia el âball del bon viâ, en quÃ¨ la lletra diu que pel bon vi algÃº sâha venut el barret, la faixa, les calces, etc. En restar nus, desballen la canÃ§Ã³ anomenant les peces de roba i posant-se-les en sentit invers:

âSi hi ha ganes de gresquejar, ningÃº no es posa cap peÃ§a de roba seva. Procuren agafar les que mÃ©s malament els han dâescaure, i aixÃ resten com disfressatsâ

...I de balls, el de la Solipanta al Pallars, el de la Candela, el dels Cornuts... Dâaltres han estat incorporats al repertori dels esbarts dansaires, com La farandola de les valls dâAndorra, La cascavellada del Vallespir, La disfressada de Corbera de Llobregat, Lâespolsada del VallÃ¨s i la Costa de Llevant, i els balls de gitanes del VallÃ¨s, del PenedÃ¨s i del camp de Tarragona.
TRADICIONARI. EnciclopÃ¨dia de la cultura popular catalana. volum 5. Els Carnavals. Manel Carrera, Jordi Cubillos, Xavier Orriols; Salvador Palomar i Joan Soler.

Indica les afirmacions que siguin correctes.
- De manera sorprenent, canÃ§ons de gresca i disbauxa de l'antic carnestoltes han derivat cap a canÃ§ons infantils. L'exemple mÃ©s conegut Ã©s el de la canÃ§Ã³ En Jan petit quan balla. (CORRECTE!)
- Antigament, durant el carnestoltes, la gent, al so de mÃºsiques molt caracterÃstiques, s'anava traient peces de roba i al mateix temps es posava aquella amb la qual havia decidit disfressar-se. (Si llegeixes de nou el text veurÃ s que aquesta explicaciÃ³ no hi Ã©s!)
- En els carnestoltes antics, en canvi, no s'hi feien balls. La gent en tenia prou de cantar canÃ§ons picants i divertir-se jugant, aprofitant que anaven disfressats. (ALERTA! Fixa't que l'Ãºltim parÃ graf del text fa referÃ¨ncia a diferents balls carnestoltescos.)
- Moltes de les canÃ§ons de carnestoltes tenien un to picant i no era estrany que, a mesura que les anaven cantant, calia treure's una peÃ§a de roba fins a quedar ben nus. (MOLT BÃ!)
- Moltes poblacions o comarques, durant els carnestoltes, tenien els seus balls, com ara el de la Solipanta al Pallars, el de la Candela, el dels Cornuts... Dâaltres han estat incorporats al repertori dels esbarts dansaires, com La farandola de les valls dâAndorra, La cascavellada del Vallespir, La disfressada de Corbera de Llobregat, Lâespolsada del VallÃ¨s i la Costa de Llevant, i els balls de gitanes del VallÃ¨s, del PenedÃ¨s i del camp de Tarragona. (CORRECTE!)
A: De manera sorprenent, canÃ§ons de gresca i disbauxa de l'antic carnestoltes han derivat cap a canÃ§ons infantils. L'exemple mÃ©s conegut Ã©s el de la canÃ§Ã³ En Jan petit quan balla.; Moltes de les canÃ§ons de carnestoltes tenien un to picant i no era estrany que, a mesura que les anaven cantant, calia treure's una peÃ§a de roba fins a quedar ben nus.; Moltes poblacions o comarques, durant els carnestoltes, tenien els seus balls, com ara el de la Solipanta al Pallars, el de la Candela, el dels Cornuts... Dâaltres han estat incorporats al repertori dels esbarts dansaires, com La farandola de les valls dâAndorra, La cascavellada del Vallespir, La disfressada de Corbera de Llobregat, Lâespolsada del VallÃ¨s i la Costa de Llevant, i els balls de gitanes del VallÃ¨s, del PenedÃ¨s i del camp de Tarragona.

Malauradament, molts dels antics balls de carnestoltes sâhan perdut o sâhan deixat de ballar, almenys en el seu ambient carnestoltesc. Vegem-ne un parell dâexemples:

El ball de la solipanta.

El Diccionari de la dansa, en diu: âBall de caient humorÃstic que a la vegada era joc. Era ballat per homes sols distribuÃ¯ts en dues fileres, els quals obeÃ¯en al nom de Joan els de lâuna i al de Pere els de lâaltra. El ball era fet al so dâuna canÃ§Ã³ que cantava el cap de la dansa i els balladors havien de fer tot allÃ² que la canÃ§Ã³ indicava...

...Solien ballar-lo en avinenteses de molta concurrÃ¨ncia de joves en festes populars, com aplecs i fontades i tambÃ© per carnestoltes".

En quins ambients solia ballar-se la Solipanta?

El ball del barber:

Es tractava d’una representació còmica, molt estesa antigament a Catalunya, i que consistia a afaitar un individu amb els estris més extravagants, com podia ser una escombra per ensabonar la cara o una destral per afaitar. Mentre durava la paròdia, altres joves dansaven al voltant del grup.

El músic Àngel Daban recull la següent cançó popular que hi fa referència.

El ball del barber

Fixa't en el to irònic de la cançó i dóna-hi la teva interpretació.

En altres casos, alguns d’aquests balls s’han conservat i en alguns llocs s'ha recuperat aquell que antigament havia caracteritzat el carnestoltes. Un d’aquests que continua conservant-se és el ball de gitanes propi sobretot del Vallès, tot i que també es troba al Penedès i al camp de Tarragona. Es balla en diferents moments o festes de l’any, tot i que era molt comú ballar-lo per carnestoltes.

Una de les poblacions que l’ha mantingut i on es continua ballant per carnestoltes és a Sant Celoni (el Vallès Oriental), plenament incorporat en el seu carnaval.

Partint de la informació del següent enllaç i de la representació del següent vídeo, fes una descripció dels diferents elements que s'hi representen.

Tens temps de completar l'exercici fins a la propera classe.