Title: Categoria per defecte en Simbologia carnestoltesca en diverses festes de l'hivern
Course: Temps de carnavals (SECUNDÀRIA) - LA CULTURA POPULAR A L'ESCOLA. Les festes populars, materials digitals

La categoria per defecte per a preguntes compartides en el context 'Simbologia carnestoltesca en diverses festes de l'hivern'

Des de la setmana dels barbuts fins a la primera setmana de febrer, són moltes les poblacions que celebren les seves festes majors d’hivern o diferents activitats festives, normalment relacionades amb la festivitat de diferents sants o santes, que sense tenir la popularitat de sant Antoni són patrons o patrones de moltes poblacions. A més, el 2 de febrer s’escau la festa de la Candelera, al voltant de la qual se celebren també importants activitats festives i també algunes fires.

En aquest qüestionari ens centrarem en alguns dels elements carnestoltescs propis d’algunes d’aquestes celebracions.

Q: El Pollo de Moià (el Bages)

Una d’aquestes festes és la de Sant Sebastià, 20 de gener, patró d’una bona colla de municipis catalans. A Moià “La festa inclou l’execució d’un extens i ric conjunt de danses com el ball o contrapàs dels ‘garrofins’, el ball del ciri... el ball de gitanes, interpretat per sis parelles pomposament vestides; el de Nans, el dels veguers de Sant Joan i els vals jota, en què els balladors llancen caramels als assistents”. TRADICIONARI. Volum 5. Els carnavals. Manel Carrera, Jordi Cubillos, Xavier Orriols, Salvador Palomar i Joan Soler

A la festa, però, hi apareix un personatge ben curiós, del qual trobareu informació al següent enllaç: El Pollo de Moià

Consulta, sobretot, l'apartat funcions del personatge i després aparella.
- Una altra festa força important del gener és | Sant Sebastià, que s'escau el dia 20.
- A Moià, el dia de Sant Sebastià s'hi fan | diferents balls o danses tradicionals.
- També aquest dia es passeja per la població | un personatge ben curiós amb el nom d' El Pollo.
- El Pollo és un personatge festiu que es passeja amb la cara tapada | i un conill dissecat que porta com a bastó.
- El Pollo és un esparriot d'aires carnestoltescs que contagia l'ambient de festa | i engresca els assistents jugant i perseguint la canalla o dedicant petites burles al públic que s'ho mira.

Santa Àgueda. La festa de les dones.

És possible que a classe, potser a tutoria, algun cop hagueu parlat o debatut sobre si la societat actual continua mantenint molts costums i actuacions de caire masclista.

Quan ens ho plantegem és perquè la presència i pervivència d’aquests costums i actuacions són evidents, ja que no podem oblidar que la nostra societat és hereva d’una societat que durant segles s’ha fonamentat sobre el poder exercit pel sexe masculí.

Aquesta situació era present en tots els seus àmbits i, evidentment, també en moltes activitats o celebracions de caire festiu. Sortosament tot això va canviant, potser més a poc a poc del que caldria. La presència de nenes, noies i dones per exemple en els castellers o formant part de confraries i participant en processons i altres activitats, que fins no fa pas molt eren exclusives dels homes, així ho demostra.

Tota aquesta introducció es deu al fet que diverses poblacions celebren el 5 de febrer, festa de santa Àgueda, Àgata o Agda, tal com se l’anomena segons la població, la festa de les dones.

En moltes d’aquestes celebracions, l’element més important fa referència al fet que durant aquest dia el poder el tenen les dones, fins al punt que fins i tot actuen com si fossin homes. És en aquest sentit que es parla de caire carnestoltesc, ja que aquestes celebracions eren, en el fons, un canvi de rols, diguem-ne “una disfressa” del que era la realitat.

Abans de conèixer algun exemple d'aquestes celebracions, heu de contestar aquestes dues preguntes?

- Creieu que és cert que a la nostra societat encara es mantenen costums i actuacions de caire masclista? Justifiqueu la vostra resposta i si és afirmativa poseu-hi exemples, i si en trobeu de relacionats amb les festes i celebracions de caire popular i tradicional millor.
- Per què el fet que durant un dia les dones exercicin el poder permet afirmar que dóna un caire carnestoltesc a la festivitat?

A continuació, com a exemple, teniu l’explicació de dues d’aquestes festes, tal com se celebren a l’actualitat, en dos pobles diferents.

Riba-roja d’Ebre (la Ribera d’Ebre)

Torà (la Segarra)

El que se us demana és que n’escolliu una i anoteu aquells dos aspectes que considereu que tenen aquest caire més carnestoltesc.

Q: La festa de l'ós
"Una creença popular associada al 2 de febrer, també molt estesa a les zones muntanyoses del continent europeu, és que pels volts d’aquesta data els óssos del Pirineu es comencen a despertar de la seva hibernació. Hom creu que aquest dia l’ós es desperta i surt de la cova i que, en funció del temps que faci a fora, es despertarà del tot o bé tornarà a dormir, en una metàfora del que succeeix a nivell meteorològic. Aquesta creença ha generat en moltes poblacions catalanes una manifestació festiva anomenada el Ball de l’Ós o Ball de l'Óssa, en què un home n’acompanya un altre que va disfressat d’aquest animal. Ambdós personatges, junt amb d'altres que evolucionen amb ells, efectuen diverses bromes amb els que són per allà. El ball encara és ben viu en diferents municipis dels Pirineus, Andorra i la Catalunya Nord." festes.org

Una de les poblacions on la festa té un caràcter més primitiu i ancestral és a Prats de Molló, a la comarca del Vallespir, a la Catalunya Nord.

Partint de la informació que trobareu en l'enllaç que teniu a sota, cal que completeu les preguntes i informacions que se us proposen.

Festa de l'ós. Prats de Molló

Què s'hi representa en la festa? | [...]
S'acaba el fred i comença la primavera. L'ós acaba la seva [...] i torna a fer mal als [...] dels pastors. La importància i [...]que generava l’ós en la societat [...] dels [...] queda plasmada en festes com aquesta.
Un ós havia raptat una donzella i se l'havia emportat a la seva cova. El dia de la Candelera la noia aconseguí escapar-se i quan l'ós se n'adonà el seu udol fou tan intens que se sentí per totes les valls pirinenques. Aquesta explicació correspon a una llegenda sobre l'ós. CERT o FALS? | [...]
Les persones que representen els óssos antigament es recobrien el cos amb pells d'óssos. Com es disfressen actualment? | [...]
Quan arriben al poble tiren a terra tothom que poden i els ben embruten. A qui els toca, però, més el rebre? | [...]
Cap a les cinc apareixen uns homes de blanc o [...] que amb la cara blanca també empaiten i [...] les cares de les noies. Un cop els óssos atrapats, els barbers són els encarregats [...], acte que simbolitza la castració de l'animal. La festa s'acaba amb el [...] de l'ós dansat per tots els protagonistes.
De què està carregada aquesta festa? | [...]
A: El despertar de la primavera; hibernació; ramats; el terror; agrícola; Pirineus; CERT; Amb pells de xai i s'unten la cara amb una barreja de sutge i oli; A les noies; barbers; enfarinen; d'afaitar-los; ball; De simbolismes
Gap 1 offers: La fi del carnestoltes; El despertar de la primavera; La lluita dels àngels i els dimonis
Gap 4 offers: l'alegria; el terror; la gràcia
Gap 5 offers: urbana; agrícola; industrial
Gap 8 offers: Amb pells de xai i es pinten la cara de color vermell; Amb pells de xai i s'unten la cara amb una barreja de sutge i oli; Amb pell d'óssos i es pinten la cara de negre
Gap 9 offers: A la gent que va més mudada; Als nois joves i coneguts; A les noies
Gap 12 offers: de matar-los; de lligar-los; d'afaitar-los
Gap 14 offers: D'escenes d'una gran violència; De simbolismes; D'una gran varietat d'actes

Per acabar, us proposem un vídeo relatiu a aquesta festa.

TV3 Vídeos a la carta. (El vídeo té tres reportatges, el que us heu de mirar vosaltres és el primer)

Un cop vist el vídeo feu un breu comentari personal sobre la festa.