Title: El llegendari dels comtes i reis del Casal de Barcelona
Course: Per Sant Jordi, les llegendes en el folklore (SECUNDÀRIA) - LA CULTURA POPULAR A L'ESCOLA. Les festes populars, materials digitals

El llegendari dels comtes i reis del Casal de Barcelona

Els successors de Guifré el Pelós, comtes de Barcelona i reis més endavant, tenen també un extens llegendari, com ara la que explica com es descobrí la culpabilitat de la mort del comte Ramon Berenguer II, Cap d’Estopes, per part del seu germà Berenguer Ramon II, el Fraticida. Segons la llegenda, en el judici per esbrinar si hi havia hagut culpabilitat del Berenguer Ramon en la mort del seu germà, aparegué de sobte el falcó del comte mort i arrabassà del cap de Berenguer Ramon II la corona i la llençà al terra. Berenguer Ramon confessà la seva culpa i renuncià al comtat en benefici del seu nebot Ramon Berenguer III.

De Ramon Berenguer III s’explica que, assabentat per la contalla d’un joglar que l’emperadriu d’Alemanya havia estat acusada d’adulteri, raó per la qual cap cavaller la volia defensar temorosos de la fúria de l’emperador, Ramon Berenguer, malgrat la llunyania, partí cap a Alemanya per tal de defensar l’honor de l’emperadriu. Un cop allà s’hagué de batre amb els dos cavallers que havien acusat l’emperadriu. Fou tanta la seva decisió que només començar féu caure un dels cavallers, que en anar-lo a abatre confessà la falsedat de l’acusació mentre el segon acusador fugia cames ajudeu-me.

I així podríem anar continuant amb altres llegendes, tant dels mateixos protagonistes citats com d’altres comtes o reis, com de Berenguer III, el Sant; del rei Pere III, el Gran; de Pere IV, el Cerimoniós, i del rei Martí, l’Humà.

És, però, Jaume I, el Conqueridor, el rei més llegendari.

"També el rei en Jaume, el Conqueridor de Mallorca i València, forjador, doncs, dels Països Catalans, ha estat un rei envoltat d'un autèntic corpus llegendari que ja consta en les cròniques, des del seu engendrament insòlit fins a la mort. Destaquen la seva valentia en les batalles, el seny i la magninimitat en fer justícia. A ell s'apliquen fets que en altres cultures escauen a altres personatges: així, els del rei i els carboners, de com va encarar el furt d'una joia per part d'un dels seus cavallers, de com es disfressava de captaire per conèixer de prop com vivia el seu poble, de com escoltava els consells dels mestres d'oficis dels diferents gremis, com va proposar la resolució d'enigmes al prior d'Escala dei, de com va guanyar una batalla ja mort, lligat al seu cavall... a més de les que ja consten al Llibre dels Feits i a la Crònica de Bernat Desclot". TRADICIONARI. La narrativa popular. Volum núm. 7. Les llegendes en el folklore. Xavier Roviró i Joan Soler.