Title: Categoria per defecte en La revetlla de Sant Joan
Course: Sant Joan, el pròleg de les festes majors d'estiu (SECUNDÀRIA) - LA CULTURA POPULAR A L'ESCOLA. Les festes populars, materials digitals

La categoria per defecte per a preguntes compartides en el context 'La revetlla de Sant Joan'

Q: La coca i la beguda a les revetlles

"Tota festa completa conté un element gastronòmic. La menja tradicional d'aquesta diada ha derivat dels tortells amb ous, a les actuals coques de fruita, de pinyons o de llardons, fins i tot farcides amb crema o amb nata. Segons Ignasi Domènech, la coca de Sant Joan ha de tenir una mida canònica, el doble de llarg que d'ample.

No totes les coques que es consumeixen aquesta nit són dolces. També hi tenen cabuda les coques de recapta, amb ingredients com llangonissa o com a certes zones del País Valencià, on es menja coca de tonyina. La virtut de la coca dolça és principalment la d'àpat comunitari amb una menja comuna, prou lleugera i prou llaminera perquè en puguin gaudir tant grans com petits. Pel que fa a la beguda hi tenen cabuda en mateixa mesura les begudes fresques com les espirituoses i encara millor quan reuneixen les dues virtuts. Encara que els vins dolços i rancis o els refrescos han anat deixant pas al cava, cada vegada de més qualitat i més indispensable a qualsevol festa." (Jan Grau, fragment de l'article Focs de Sant Joan a festes.org)

Aparella.
- Moltes revetlles comencen amb un sopar on no hi pot faltar | la coca de fruita i pinyons.
- Durant la nit de Sant Joan es mengen, segons les zones, altres coques com | les coques de recapta o fins i tot coques amb tonyina.
- Menjar sense beure no és massa normal. La nit convida sobretot a begudes fresques. | De totes les begudes, la més comuna és el cava.

La revetlla

La revetlla de Sant Joan abasta el temps que va des de la posta del sol del 23 de juny fins a la matinada del 24 de juny.

Des de fa segles, nit màgica, farcida de creences i rituals. Les revetlles, revestides tota elles d’un caire festiu i col·lectiu, no només han acabat esdevenint, amb els focs i els petards, els elements més característics de la nit de Sant Joan, sinó que ben mirat han acabat per incorporar-los.

Actualment, acabem parlant de la revetlla de Sant Joan per referir-nos al conjunt de rituals i d’activitats que caracteritzen aquesta nit.

En el qüestionari que teniu a continuació us proposem de fer una breu passejada per aquells més comuns i característics.

La nit del foc

Sense foc no hi ha nit o revetlla de Sant Joan. Les fogueres, però, han deixat de ser de colles i veïnats i s’han convertit en més col·lectives i multitudinàries. Actualment, la gran majoria d’aquestes fogueres s’encenen amb l’arribada de la Flama del Canigó. L’arribada de la Flama, a algunes poblacions, precedida d’una cercavila, en molts casos va acompanyada de diversos rituals com: la lectura del missatge de la Flama, l’encesa de diferents llànties que portaran el foc a altres indrets -talment com branques que van formant un arbre de foc tot ell sorgit del foc encès al Canigó- i evidentment l’encesa de la foguera.

És cert que hi ha molta gent que celebrarà la nit de Sant Joan i no haurà assistit a l'encesa de cap foguera. En canvi el text diu:
- Sense foc no hi ha nit o revetlla de Sant Joan.

Justifica aquesta frase.

La pirotècnia

“La dèria de jugar amb foc, cada vegada més sofisticada i a la vegada cada vegada més prohibida pel perill d'incendi, també ens ve de lluny.

Trobem que antigament es jugava amb foc grec o senzillament amb torxes, de les quals ens han quedat vives els diferents tipus de falles.

La pirotècnia és possiblement l'element festiu que mantenint una constant dins de la festa ens mostra més clarament l'evolució dels materials utilitzats.

La pirotècnia d'avui és molt variada i atorga a la festa soroll i lluminositat. La diferència essencial entre la pirotècnia d'un castell de focs dels que es fan per una Festa Major i la que es crema la nit de Sant Joan, es basa en la participació de la gent del carrer. Mentre que els castells de focs d'artifici són concebuts com un espectacle que el públic només ha d'admirar, la pirotècnia de la nit de Sant Joan, és una eina que confereix protagonisme a qualsevol persona que l'usa convertint-la en protagonista. “ (Jan Grau, fragment de l'article Focs de Sant Joan a festes.org)

Segons l'autor, on rau la principal diferència entre els castells de focs d'artifici i tota la pirotècnia que es llança la nit de Sant Joan?

La música i el ball

"La festa consta dels ingredients habituals, de la beguda i del menjar dels que ja hem parlat, la música i la dansa són elements gairebé indispensables en aquesta nit. Tant l'una com l'altra, encara que en uns moments concrets puguin ser de caire tradicional i es ballin com a ritual de la col.lectivitat, sempre és la música del moment la que motiva a la relació entre la gent. Són els ritmes de moda els que, des l'acordionista o la cobla de tres quartans, han passat pel tocadiscs fins arribar als actuals reproductors de discos compactes, sense oblidar, naturalment, les orquestres i els conjunts." (Jan Grau, fragment de l'article Focs de Sant Joan a festes.org)

La música i el ball han estat sempre presents en la nit de Sant Joan.

Copia la frase que així ho indica.

Q: La diversitat de revetlles

Tal com s’han anat presentant els diferents elements de la revetlla pot semblar que volen reflectir una seqüència ritual. És cert que les fogueres normalment en marquen l’inici i la música i el ball animen la part final.

Ben mirat, però, la nit de Sant Joan es viu de maneres molt diverses i de revetlles n’hi ha de familiars, als balcons, patis i jardins de les cases, n’hi ha de carrer i barri fruit de la iniciativa popular, però també grans revetlles organitzades per associacions, entitats, o ajuntaments que ocupen des de pabellons o camps de futbol, finsa les platges en bona part de les poblacions de marina.

Són també moltes les persones que viuen la nit de manera molt intensa, fent un recorregut que pot començar amb la participació al ritus inicial de l’arribada de la Flama del Canigó i l’encesa col·lectiva de la foguera del poble, barri o ciutat, continuar amb la revetlla familiar, compartint l’àpat i la diversió del soroll i la llums dels petards, completar la gresca amb el ball i la música de qualsevol de lers revetlles populars que s’organitzen arreu i per acabar amb el ritual de veure sortir el sol, des de les aigües del mar, i, encara que menys, capbussant-se en algun gorg o en la piscina més propera.

Completa o respon segons correspongui.

El dia del [...] , a poc a poc es va consolidant a [...] com una festa popular i comercial. La celebració al mes d'octubre no acaba d'agradar i per això es proposa de passar la festa al dia 23 d'abril, [...] ja que era una festa molt [...] i viscuda al carrer.
A: llibre; Catalunya; diada de Sant Jordi; popular
Gap 2 offers: Madrid; Catalunya; tot l'Estat Espanyol
Gap 3 offers: festa de Sant Joan; dia de Pasqua; diada de Sant Jordi

Q: La diversitat de revetlles

Tal com s’han anat presentant els diferents elements de la revetlla pot semblar que volen reflectir una seqüència ritual. És cert que les fogueres normalment en marquen l’inici i la música i el ball animen la part final.

Ben mirat, però, la nit de Sant Joan es viu de maneres molt diverses, i de revetlles n’hi ha de familiars, als balcons, patis i jardins de les cases, n’hi ha de carrer i barri fruit de la iniciativa popular, però també grans revetlles organitzades per associacions, entitats o ajuntaments que ocupen des de pavellons o camps de futbol fins a les platges en bona part de les poblacions de marina.

Són també moltes les persones que viuen la nit de manera molt intensa, fent un recorregut que pot començar amb la participació al ritus inicial de l’arribada de la Flama del Canigó i l’encesa col·lectiva de la foguera del poble, barri o ciutat, continuar amb la revetlla familiar, compartint l’àpat i la diversió del soroll i la llums dels petards, completar la gresca amb el ball i la música de qualsevol de les revetlles populars que s’organitzen arreu i per acabar amb el ritual de veure sortir el sol, des de les aigües del mar, i, encara que menys, capbussant-se en algun gorg o en la piscina més propera.

Indica quines de les següents afirmacions es corresponen amb el text.
- Les revetlles són les festes, amb música i ball, que s'organitzen la nit de Sant Joan. (Alerta! La revetlla de Sant Joan engloba molts altres elements rituals i festius.)
- La revetlla de Sant Joan té una gran varietat de ritus i activitats. Però, aquell que tothom realitza es posar-se a l'aigua quan surt el sol de matinada. (Alerta! El text diu que hi ha qui ho fa, però no tothom, ni molt menys.)
- La revetlla de Sant Joan es viu de maneres molt diferents. Hi ha persones que la passen i viuen amb família i altres que ho fan en celebracions col·lectives i multitudinàries. (CORRECTE!)
- La nit o revetlla de Sant Joan té tanta varietat de ritus i activitats que hi ha persones que la viuen intensament, participant en diferents d'aquests ritus i activitats. (CORRECTE!)
A: La revetlla de Sant Joan es viu de maneres molt diferents. Hi ha persones que la passen i viuen amb família i altres que ho fan en celebracions col·lectives i multitudinàries.; La nit o revetlla de Sant Joan té tanta varietat de ritus i activitats que hi ha persones que la viuen intensament, participant en diferents d'aquests ritus i activitats.