Title: 3.1: Herència del color al blat de moro
Course: Mitosi i meiosi

Pàgines: <Previous 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 Següent>

3: Patrons d'herència

3.1: Herència del color al blat de moro

Es pot seguir la herència de diferents caràcters en plantes i animals a través del fenotip que presenten les generacions successives en experiments de creuament. En aquest apartat descriurem el treball fet amb el blat de moro (Zea mays), una planta de conreu de gran interès comercial que s'utilitza àmpliament en la recerca genètica. Estudiarem també l'herència de caràcters al nivell del genotip. En aquesta secció saltarem entre els nivells fenotípic i genotípic, de manera que tindrem el punt de vista dels biòlegs del segle XIX, que tan sols podien seguir els fenotips, i els dels genetistes actuals, que poden treballar al nivell del gen.

Començarem amb un dels exemples més senzills d'herència coneguts, el color del grans del blat de moro. Considerarem dos colors possibles: porpra i blanc. Una panotxa on tots els grans són porpres té el "fenotip porpra"; una que els tingui tots blancs, té el "fenotip blanc". Les dues panotxes tenen caràcters contrastats.

Les panotxes de blat de moro tenen centenars de grans (llavors) arrenglerades en columnes. Cadascun dels grans de la panotxa és el resultat d'una fertilització independent d'una gàmeta femenina d'un òvul separat (Figura 4). Abans de la fertilització, cada planta de blat de moro té centenars de flors a les seves inflorescències, però les flors femenines estan separades de les masculines, tal i com es mostra a la Figura 4. Les flors masculines produeixen grans de pol·len (cadascun dels quals conté una gàmeta) que, al cas del blat de moro, no fertilitzen gàmetes femenines de la mateixa planta (les flors masculines i femenines maduren en moments diferents). D'aquesta manera s'assegura la pol·linització creuada amb el pol·len d'una planta diferent. Utilitzarem els termes "òvul" i "gra de pol·len" com a termes abreujats de gàmetes femenina i masculina respectivament, tot i que aquestes esctructures no són pròpiament les gàmetes, tot i que les contenen.

Una panotxa de blat de moro, doncs, és el resultat de diverses fertilitzacions creuades, i cada gra té el potencial de desenvolupar una nova planta. Cada panotxa conté molta informació sobre l'herència d'una planta de blat de moro.

Una varietat és anomenada raça pura per a un caràcter si tots els individus tenen el mateix caràcter, per exemple grans porpres, i tota la seva descendència comparteix aquest caràcter. Les varietats de blat de moro de grans porpra i de grans blancs són races pures per a aquest caràcter de color dels grans. Perquè hauria d'haver grans de color diferent a les dues varietats del blat de moro? Si les plantes d'aquestes dues varietats es creuessin entre elles, com seria el color dels grans de la descendència? Per respondre aquestes preguntes descriurem primer l'experiment de creuament en dos fases.

Figura 4: Disposició i estructura de les flors masculines i femenines d'una planta de blat de moro.

Pàgines: <Anterior 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 Següent>