Title: Categoria per defecte en bio3r eso
Course: Biologia i geologia 3r ESO 1r T

La categoria per defecte per a preguntes compartides en el context «bio3r eso».

Feedback shared by this category's questions, if right: La teva resposta és correcta.
Feedback shared by this category's questions, if partly right: La teva resposta és parcialment correcta.
Feedback shared by this category's questions, if wrong: La teva resposta és incorrecta.

Q: Arrosega cada rètol on correspon:
- Zone 1 | Teixit ossi
- Zone 2 | Mitocondri
- Zone 3 | Teixit adipòs
- Zone 4 | Nucli
- Zone 5 | Neurona
- Zone 6 | Aparell de Golgi

Q: Els fumadors es cansen més perquè no poden utilitzar tota l'hemoglobina per transportar l'O_2, el monòxid de carboni (CO) que es troba al tabac, un cop dins el cos humà, li treu el lloc a l'O_2.
- Vertader
- Fals
A: Vertader

Q: La microbiota és el conjunt de microorganismes (bacteris, arqueas, virus, fongs i protiozous), que viuen al nostre cos.

Existeixen diferents estratègies per a intervenir en l'estructura i funció de la microbiota per a mantenir la salut, prevenir malalties o o millorar els pronòstics.

Fes les parellles adequades:
- Suplements alimenticis que contenen soques de bacteris i llevats vius | Probiòtics
- Nutrients no digeribles que estimulen el creixement i activitat de les nostres pròpies bactèries | Prebiòtics
- Trasplantament de materia fecal, TMF | Trasplantament de microbiota

Ja has vist que la màteria està formada per àtoms dels elements químics representats a la Taula periòdica

Les biomolècules orgàniques són exclusives dels éssers vius.

Les biomolècules inorgàniques les podem trobar tant en els éssers vius com en la matèria inert.

Q: El mal d'altura pot tenir conseqüències de salut molt [...] que es deuen principalment a la baixa [...] i per tant, és menor quan arriba als alvèols, llavors la sang s'oxigena [...] i la quantitat d'oxigen [...] a les cèl·lules és menor.

Per prevenir-los, cal fer ascencions [...] perquè el cos s'aclimati i tingui mecanismes per contrarestar la falta de [...]. (hiperventilació, modificació de l'afinitat de l'hemoglobina per a l'oxigen, poliglobúlia, etc)
A: greus; pressió atmosfèrics; menys; disponible; a poc a poc; pressió

Q: Quina relació té la multiplicació de la superfície del budell prim en plecs transversals, vellositats i microvellositats, amb l'absorció intestinal?
- Quan més superfície tingui l'intestí. es facilita més l'absorció dels nutrients.
- Quan més superfície tingui l'intestí, es realitza menys ràpid l'absorció dels nutrients
- La superfície de contacte entre la llum de l'intestí i l'interior del cos, no té res a veure amb la rapidesa de l'absorció.
A: Quan més superfície tingui l'intestí. es facilita més l'absorció dels nutrients.

Q: La ventilació pulmonar comprén...
- El moviment d'inspiració
- El moviment d'expiració
- La sortida d'aire carregat d'oxigen
- El moviment d'inspiració i expiració
A: El moviment d'inspiració i expiració

Q: Els bronquis comuniquen amb...
- La tràquea i els pulmons
- La faringe i la laringe
- La cavitat bucal i la faringe
- Les cordes vocals i l'epìglotis
A: La tràquea i els pulmons

Q: En el procés de respiració cel·lular...
- Es produeix oxigen com a producte
- Es produeix energia als mitocondris en forma d'ATP
- Es consumeix el diòxid de carboni
- Les cèl·lules respiren amb els seus pulmons
A: Es produeix energia als mitocondris en forma d'ATP

Q: Quina és la funció de l'epiglotis?
- Obtenir nutrients
- Conté enzims que fan la digestió química
- Trencar les proteïnes
- Evita que el menjar vagi a les vies respiratòries
A: Evita que el menjar vagi a les vies respiratòries

Q: Qué és l'emfisema pulmonar?
- Inflamació aguda o crònica dels pulmons
- Dificultat respiratòria, sensació de falta d'aire.
- Destrueix els alveols
- Està causat per virus, sobretot en forma d'epìdèmies
A: Destrueix els alveols

Q: La microbiota que es troba a l'intestí gros
- És perjudicial per l'organisme, produeix malalties
- Produeix vitamines que el cos pot absorbir
- Permet absorbir glúcids
- Produeix oxigen que el cos pot absorbir.
A: Produeix vitamines que el cos pot absorbir

Q: Tenim el cas d’una taula de xocolata amb un 72 % de cacau. Si 100 g de la taula de xocolata contenen 44 g d’hidrats de carboni, per calcular la quantitat d’hidrats de carboni que conté una presa de 10 g, només serà necessari fer el càlcul següent:

100 g de xocolata equivalen a 44 g d’hidrats de carboni

10 g de xocolata equivaldran a X

X = 10 x 44/ 100 = `[...] g d’hidrat de carboni

Si 1g de glúcids (Hidrats de carboni ) proporciona 4kcal

Quantes Kcal proporcionarà la presa de 10g.?

Només cal multiplicar els grams de glúcids de la presa de 10g pel valor energètic dels glúcids

[...] g d'hidrats de carboni(HC) x 4 kcal/1 g HC = [...] kcal

Escriu els resultats només amb un decimal.
A: 4,4; 4,4; 17,6

Q: Insistim, relaciona cada orgànul o part de la cèl·lula amb la seva funció que la trobaràs a la llista següent.
- Intervenen en la síntesi de proteïnes. | Ribosomes
- Emmagatzema i transporta substàncies sobretot proteïnes | Reticle endoplasmàtic rugós RER
- Emmagatzema i transporta substàncies i intervé en la síntesi de lípids. | Reticle endoplasmàtic llis REL
- Emmagatzema i exporta substàncies fora de la cèl·lula. | Aparell de Golgi
- Vesícules que contenen substàncies encarregades de la digestió cel·lular. | Lisosoma
- Vesícules que contenen aigua o substàncies de reserva, entre altres. | Vacúols
- On es produeix la respiració cel·lular per l’obtenció d’energia, ATP. | Mitocondris
- Orgànuls exclusius de les cèl·lules vegetals encarregats de realitzar la fotosíntesi. | Cloroplast
- Intervé en la divisió cel·lular | Centríol
- Conté el material hereditari, la cromatina (ADN + proteïnes) | Nucli

Q: Els orgànuls exclusius de les cèl·lules animals (que les cèl·lules vegetals no tenen) són els lisosomes i els centríols
- Vertader (Correcte. Els centríols només es troben en les cèl·lules animals i estan relacionats amb la divisió cel·lular. A vegades es diu que les cèl·lules vegetals no tenen lisosomes, però tenen uns orgànuls que fan una funció similar.)
- Fals (Els centríols només es troben en les cèl·lules animals i estan relacionats amb la divisió cel·lular. A vegades es diu que les cèl·lules vegetals no tenen lisosomes, però tenen uns orgànuls que fan una funció similar.)
A: Vertader

Q: Els orgànuls que tenen les cèl·lules vegetals que les cèl·lules animals no tenen són :

Els cloroplasts i un gran vacúol central
- Vertader (No és correcte, també tenen una paret cel·lular de cel·lulosa que els dona rigidesa.)
- Fals (Correcte, també tenen una paret cel·lular de cel·lulosa que els dona rigidesa.)
A: Fals

Q: Seguir una dieta equilibrada com la dieta mediterrània proporciona molts beneficis per a la salut científicament provats.

Les seves propietats saludables ajuden a prevenir i combatre ...
- La hipertensió arterial i els problemes cardíacs
- El colesterol, la diabetis i l'obesitat
- Els factors de risc d'algunes malalties mentals (demències senils, malaltia d'Alzheimer, etc. A més la aquesta dieta aporta molts antioxidants que protegeixen de l'envelliment cel·lular i del càncer.
- Totes les respostes són correctes.
A: Totes les respostes són correctes.

Q: De forma senzilla es pot confeccionar un plat saludable i equilibrat, després cal organitzar una dieta setmanal d'acord amb les recomanacions de la piràmide de la dieta mediterrània.

Interpreta la imatge del plat saludable:

[Image: plat saludable]
- La 1/2 del plat han de ser verdures i hortalises | Tomàquets, bledes, pebrots, mongetes, pastanagues, etc
- 1/4 del plat ha de ser cereals | Pa, pasta o arròs integrals. Patata..
- 1/4 del plat han de ser proteïnes. | Peix, carn d'au,ous, llegums i fruita seca. Poca carn vermella i pocs embotits..

Q: Aparella els següents aliments amb el nutrient principal que conté:
- Productes derivats dels cereals, patates i sucres | Glúcids. Funció energètica
- Mantega, olis i greixos en general | Lípids. Funció energètica
- Carn, llegum, ous, peix i fruits secs | Proteïnes. Funció estructural, principalment.
- Hortalisses i verdures | Vitamines i minerals. Funció reguladora
- Fruites | Vitamines i reguladora

Q: La dieta mediterrània consisteix en una ingesta quantitativa i qualitativa determinada, basada en una dieta [...] i variada. El menjar se sol preparar al [...], al vapor o amb olles i guisats suaus. A més, si s'acompanya d'uns hàbits de vida saludables, amb [...] físic regular, passeigs al sol, migdiades, i s'evita el [...] i l'estrès, constitueix la millor medicina per poder gaudir d'una bona qualitat de vida. Les seves característiques fonamentals són una baixa aportació de carn [...] i un consum relativament alt de fruites i verdures [...] i de temporada, cereals i lleguminoses, peix i carns [...], fruita seca, oli [...] i, opcionalment, un consum moderat de vi amb els àpats.
A: equilibrada; forn; exercici; tabac; vermella; fresques; blanques; d'oliva

Q: En una dieta equilibrada, l'energia total que obtenim dels diferents nutrients dels aliments ha de mantenir les següents proporcions:
- Els glúcids han d'aportar | entre el 45-50% de l'energia de la dieta
- Les proteïnes han d'aportar | entre el 10-15% del total d'energia de la dieta.
- Els lípids han d'aportar a la dieta | menys del 30% de l'energia total de la dieta.

Q: xx
- hhh
- xx
- ccc
A: ccc

Q: Endreça de més petit a més gran, tenint en compte el nivell d'organització al que pertanyen.
- Electró
- ARN
- Neurona
- Teixit adipòs
- Estòmac
- Sistema muscular
- Aparell circulatori
- Ésser humà
A: Electró / ARN / Neurona / Teixit adipòs / Estòmac / Sistema muscular / Aparell circulatori / Ésser humà

Q: Relaciona les característiques principals dels transtorns associats a l'alimentació amb el seu nom.
- Es produeix quan es pren un aliment contaminat per microorganismes o per les seves toxines | Intoxicació alimentària
- El cos reacciona desvaforablement a un determinat aliment o compost. La reacció és immediata. | Al·lèrgia alimentària
- El cos reacciona desvaforablement a un determinat aliment o compost. La reacció és lenta | Intolerància alimentària
- La ingesta d'aliments excessivament calòrics i el fet de no fer activitat física sol ser la causa. | Obesitat
- Per problemes psicològics es perd el desig de menjar i es pot arribar a tenir una imatge distorsionada del seu cos. IMC baix | Anorèxia
- Per problemes psicològics s'alternen fases de dejú amb fases d'afartament. | Bulímia
- Es produeix per falta de nutrients, per una dieta inadequada o la manca d'aliments. | Desnutrició

Q: Relaciona els següents hàbits alimentaris en la dieta amb les conseqüències que poden ocasionar al cos.
- Excés de sal a la dieta | Hipertensió.
- Excès d'àcids grassos saturats, lípids d'origen animal com llet, carn i embotits. | malalties cardiovasculars
- Presència d'àcids grassos insaturats o poliinsaturats provinents de greixos vegetals i de peix blau | prevenen malalties cardiovasculars
- 5 peces al dia de fruita o verdura | proporciona suficients vitamines iminerals, també fibra.

Q: Què esmorzes normalment?
- Res
- Un got de llet
- Un got de llet amb cereals (qualsevol més complet que els anteriors)
A: Un got de llet amb cereals (qualsevol més complet que els anteriors)

Q: Quants àpats fas al dia?
- Dos : dinar i sopar
- Tres: esmorzar, dinar i sopar.
- Quatre o cinc: esmorzar, mig matí, dinar, berenar i sopar
A: Quatre o cinc: esmorzar, mig matí, dinar, berenar i sopar

Q: Identifica els òrgans següents i col·loca'ls al lloc adequat.
- Zone 1 | Artèria (vas sanguini)
- Zone 2 | Fetge
- Zone 3 | cor
- Zone 4 | Encèfal
- Zone 5 | Ronyó
- Zone 6 | Intestí prim

Q: Busca quins d’aquests noms corresponen a cèl·lules, a teixits, a òrgans i  a sistemes o aparells. Endavant!

1. pell [[1]]
2. boca [[2]]
3. immunitari [[3]]
4. tiroide [[4]]
5. cartilaginós [[5]]
6. muscular [[6]]
7. fetge [[7]]
8. cor [[8]]
9. pulmons [[9]]
10. nas [[10]]
11. neurona [[11]]
12. artèria [[12]]
13. circulatori [[13]]
14. reproductor [[14]]
15. testicle [[15]]
16. sang [[16]]
17. glòbul vermell [[17]]
18. fèmur [[18]]
19. adipós [[19]]
20. mitocondri  [[20]]
- Pell | Òrgan
- Boca | Òrgan
- Inmunitari | Aparell o sistema
- Tiroide | Teixit
- Cartilaginós | teixit

Q: A quí tens l'etiqueta nutricional d'unes llaminadures i una foto del que representa dues racions.

Observa i tria la millor resposta.

[Image: info nutricional llaminadures]

 [Image: 2 dosis llaminadures]
- Podem menjar llaminadures de manera ocassional tenint en compte que aporten moltes Kcal pels glúcids que contenen però no aporten cap més nutrient.
- La dosi recomanada és molt difícil de complir, un cop comences no pots parar.
- El sucre és addictiu pel nostre cervell i dolent el seu consum en excès per la salut del cos.
- Totes les respostes són correctes.
A: Podem menjar llaminadures de manera ocassional tenint en compte que aporten moltes Kcal pels glúcids que contenen però no aporten cap més nutrient. / Totes les respostes són correctes.

Q: Relaciona els tipus de dents amb la funció que realitzen.

*Incisives*:N'hi ha 4 a dalt i 4 a baix. Tenen forma de pala i s’encarreguen de tallar els aliments en porcions més petites.

*Canines*: N’hi ha quatre: dues superiors i dues inferiors. Són llargues i afilades i la seva funció principal és esquinçar els aliments.

*Premolars*: N’hi ha vuit: quatre superiors i quatre inferiors. S’utilitzen tant per esquinçar com per triturar els aliments.

*Molars*: N’hi ha dotze: sis superiors i sis inferiors. Es divideixen en primeres, segones i terceres molars (també anomenades queixals del seny). Tenen puntes i solcs i habitualment més d’una arrel. Serveixen per xafar i triturar els aliments.
- N'hi ha 4 a dalt i 4 a baix. Tenen forma de pala i s’encarreguen de tallar els aliments en porcions més petites. | Incisives
- N’hi ha quatre: dues superiors i dues inferiors. Són llargues i afilades i la seva funció principal és esquinçar els aliments. | Canines
- N’hi ha vuit: quatre superiors i quatre inferiors. S’utilitzen tant per esquinçar com per triturar els aliments. | Pre-molars
- N’hi ha dotze: sis superiors i sis inferiors. Tenen puntes i solcs i habitualment més d’una arrel. Serveixen per xafar i triturar els aliments. | Molars

Q: Menges fruites i verdures cada dia?
- De vegades
- Mai
- Sí
A: Sí
Partly right: De vegades (50%)

Q: Una noia ha esmorzat un bol amb 200 ml de llet i dues racions de 50 g de cererals.

components en 100g Energia | llet 63 kcal | cereals 402 kcal
Glúcids | 4,7g | 82g
Greixos | 3,8g | 0,9g
Proteïnes | 3g | 6g

Calcula quantes quilocalories ha ingerit en total.
Si les necessitats d'una noia de 13-15 anys són unes 2500 kcal, quin percentatge suposa l'esmorzar respecte el total diari?
És un bon esmorzar?
- 528 kcal. És un 21,1%. Com l'esmorzar no arriba al 25%, a mig matí haurà de menjar una fruita, per ex.
- 465 kcal. Suposa un 18,6%. Com l'esmorzar no arriba al 25%, a mig matí haurà de menjar un entrepà
- 930kcal. 37,2% supera el 25% de l'esmorzar, haurà de dinar menys.
A: 528 kcal. És un 21,1%. Com l'esmorzar no arriba al 25%, a mig matí haurà de menjar una fruita, per ex.

Q: Llegeix les funcions principals dels orgànuls de les cèl·lules animal i vegetal:

Membrana plasmàtica: És l’embolcall que rodeja i limita la cèl·lula. És composa per lípids i proteïnes, i en totes les cèl·lules té idèntica estructura i composició. Permet l’intercanvi d’aigua, gasos, sals, altres nutrients i substàncies de rebuig amb l’exterior.

Citoplasma: És el fluid que emplena l’interior cel·lular. S’hi troben dispersos els orgànuls cel·lulars:

- Ribosomes. Orgànuls molt petits compostos per ARN i proteïnes. Poden estar lliures en el citoplasma, formant cadenes o anar adherits a d’altres orgànuls (com el Reticle Endoplasmàtic). Intervenen en la síntesi de proteïnes.
- Reticle endoplasmàtic: Conjunt de membranes i cavitats disposades irregularment, que connecten el nucli amb l’exterior de la cèl·lula. Pot tenir ribosomes adherits a la seva superfície (Reticle Endoplasmàtic rugós) o no (Reticle Endoplasmàtic llis). Emmagatzema i transporta substàncies i intervé en la síntesi de lípids i proteïnes.
- Aparell de Golgi: Conjunt de cavitats membranoses aplanades associades en grups de 4 o 5, de les quals s’alliberen vesícules amb productes de secreció. Emmagatzema i exporta substàncies fora de la cèl·lula.
- Lisosomes: Vesícules citoplasmàtiques que contenen substàncies encarregades de la digestió cel·lular. es formen a partir del Complexe de Golgi.
- Vacúols: Vesícules que contenen aigua o substàncies de reserva, sals, nutrients, o substàncies residuals. Es poden originar a partir del Reticle Endoplasmàtic o per processos de fagocitoci. A la cèl·lula vegetal poden assolir grans dimensions.
- Mitocondris: Orgànuls proveïts de doble membrana, una d’externa llisa, i una altra d’interna, amb crestes transversals. Contenen un líquid o matriu. Al mitocondri es produeix la respiració cel·lular per l’obtenció d’energia, ATP.
- Cloroplasts: Orgànuls exclusius de les cèl·lules vegetals encarregats de realitzar la fotosíntesi. Tenen doble membrana, una d’externa llisa i una altra d’interna disposada en laminetes longitudinals, les tilacoides, carregades de clorofil·la.(pigment de color verd). En el seu interior hi ha un líquid anomenat estroma.
- Citoesquelet: Xarxa de fibres proteíniques que formen una estructura tridimensional que suporta la cèl·lula.
- Centríol: Orgànul exclusiu de la cèl·lula animal. És de forma tubular. Consta de dos cilindres disposats perpendicularment. Intervé en la divisió cel·lular per formar el fus acromàtic.
- Orgànuls vibratils: Tenen aspecte filamentós. La seva estructura és similar a la del centríol. La seva funció va relacionada amb la motilitat. Poden ser:
  - Flagels: llargs i poc nombrosos
  - Cilis: curts i molt abundants

Nucli I material nuclear

El nucli és un orgànul esfèric, situat generalment al centre de la cèl·lula animal, a la cèl·lula vegetal sovint està desplaçat pel vacúol Està separat del citoplasma per una doble membrana perforada per porus nuclears. Conté el material hereditari anomenat cromatina format bàsicament per ADN i proteïnes. A l’interior del nucli es pot observar un nombre variable de condensacions anomenades nuclèols.

Quan la cèl·lula va a dividir-se la cromatina es compacta i forma uns orgànuls allargats, els cromosomes, el seu nombre és constant per a cada espècie. El nombre de cromosomes d’una cèl·lula no té cap relació amb la complexitat de l’espècie ni amb el seu nivell evolutiu. Ex: sp. Humana té 46, el cavall 66 , la mosca del vinagre 8 i la patata 48 cromosomes
- Membrana plasmàtica | És l’embolcall que rodeja i limita la cèl·lula. Permet intercanvi de substàncies.
- Citoplasma | És el fluid que emplena l’interior cel·lular. S’hi troben dispersos els orgànuls cel·lulars
- Ribosomes | Intervenen en la síntesi de proteïnes
- Reticle endoplasmàtic rugós | Emmagatzema i transporta substàncies i intervé en la síntesi de proteïnes.
- Reticle endoplasmàtic llis | Emmagatzema i transporta substàncies i intervé en la síntesi de lípids.
- Aparell de Golgi | Emmagatzema i exporta substàncies fora de la cèl·lula.
- Lisosomes | Vesícules citoplasmàtiques que contenen substàncies encarregades de la digestió cel·lular.
- Vacúol | Vesícules que contenen aigua o substàncies de reserva, sals, nutrients, o substàncies residuals.
- Mitocondri | Es produeix la respiració cel·lular per l’obtenció d’energia,ATP.
- Cloroplasts | En les cèl·lules vegetals encarregats de realitzar la fotosíntesi
- Citoesquelet | Xarxa de fibres proteíniques que donen suport a la cèl·lula.
- Centríol | Intervé en la divisió cel·lular
- Flagels | La seva funció va relacionada amb la motilitat. Solen ser pocs i llargs
- Cilis | La seva funció va relacionada amb la motilitat, solen ser molts i curts.
- Nucli | Conté el material hereditari anomenat cromatina
- Nucleól | Acumulació de la cromatina dins el nucli
- Cromosomes | Condesació de la cromatina en la divisió cel·lular
- Menbrana nuclear | Separa el nucli del citoplasma, els porus permeten intercanvis.

Q: Menges peix?
- No, perquè no m'agrada
- Sí, un cop per setmana
- Sí, 2 o 3 cops per setmana
A: Sí, 2 o 3 cops per setmana

Q: Relaciona les funcions amb els elements de l'aparell digestiu que les realitza.
- Desfà el menjar | Suc gàstric
- Ajudar a empassar el menjar | Saliva
- Explusa l'excrement | Còlon
- Absorbeix els nutrients | Intestí prim
- Facilita la deglució | Llengua
- Barreja els lípids perquè puguin actuar els enzims | Bilis

Q: Si totes les coses estan formades per àtoms que els fa diferents les unes de les altres?
A: Els elements químics que el formen, la proporció .

Q: On i com s'han format els elements químics?

Llegeix aquesta adaptació d'un article

"Elements químics i les estrelles

Les estrelles es formen per agregació de pols interestel·lar, principalment hidrogen. A mesura que el núvol de pols es contrau a causa de l’atracció gravitatòria, la seva densitat s’incrementa fins a assolir els 100 g/cm^3 i la temperatura augmenta fins als 1,5·10^7 ºC, formant un plasma dens de nuclis d’hidrogen ionitzats. En aquest moment comencen a produir-se reaccions nuclears sostingudes, l’estrella «s’encén» i crea un estel groc com el nostre Sol.

En la seva primera etapa de vida, l’estrella està alimentada per una sèrie de reaccions nuclears de fusió que converteixen l’hidrogen en heli. Aquestes reaccions són responsables de la major part de l’enorme quantitat d’energia que s’allibera en forma de llum i calor. Un cop s’han format grans quantitats d’heli 4, aquest element es concentra al centre de l’estel, que a poc a poc es torna més dens i més calent.

Els nuclis d’heli 4 es comencen a fusionar a una temperatura d’aproximadament 2·10^8 K, i formen nuclis de beril·li 8. El beril·li és molt inestable, de manera que triga només entre 10 i 16 segons a descompondre’s. Tanmateix, és prou temps perquè reaccioni amb un tercer nucli d’heli 4 i formi carboni 12, els àtoms del qual són molt estables. Les següents reaccions de fusió amb heli 4 produeixen oxigen 16, neó 20 i magnesi 24, de manera seqüencial. Aquestes reaccions alliberen tanta energia que fan que l’estrella s’expandeixi i es converteixi en un gegant vermell unes 100 vegades més gran.

A mesura que l’estrella s’expandeix, els nuclis més pesats s’acumulen al seu centre, que es contrau fins a assolir una densitat de 50.000 g/cm^3 i s’escalfa en extrem. A una temperatura d’uns 7·10^8 C els nuclis de carboni i oxigen experimenten reaccions de fusió i produeixen nuclis de silici 28. A aquestes temperatures, entre altres reaccions nuclears, el silici es fon i forma molts altres elements, com per exemple el ferro 56. Arribats a aquest punt, l’estrella és una bomba de rellotgeria.

El nucli de Ferro com és molt estable no provocarà reaccions de fusió, però la força gravitatòria continua actuant fins a provocar el colapse, a temperatures de milers de milions de ºC els àtoms de ferro es desintegren, es forma una explosió una supernova. Això fa aparèixer estels nous i ara sí, tots els elements químics fins i tot l'Urani 92, el de número atòmic més elevat."

UC Davis Chemwiki. Nucleosynthesis: The Origin of the Elements. (Text adaptat)
- 1 A partir dels teus coneixements, digues quins són els dos elements més abundants a l’univers? | H i He
- 2 Segons el text, en quin ordre se sintetitzen els elements d’un supergegant vermell? | H, He, Be, C,O, Ne,Mg,Si, Fe
- 3.-El text parla d’heli 4, beril·li 8 i carboni 12. A què es refereix el nombre que segueix el nom de l’element? | El nombre atòmic és el nombre de protons (càrregues positives) en el nucli d'un àtom. S'expressa mitjançant la lletra Z.
- 4.-En base al contingut del text, quin és l’element més pesat que pot produir un estel viu? | Fe
- 5.- Quin tipus de reaccions són les que causen la formació d’elements químics més pesats en el nucli de les estrelles? Creus que seria possible que es produïssin a la terra? | Forces Gravitatòries. La Terra és massa petita
- 6.- Qué vol dir l'expressió els humans són pols d'estrelles? | L'Higrògen i l'Heli van ser formats duran el Big Bang però la resta d'elements químics els han format els estels

Q: Si  tinguessim un superpoder que ens permetés veure una cosa tan petita com els àtoms, com podríem distingir on comença i on acaba un objecte?

Pensa que l'aire també està format per aire
A: composició, diferents elements químics, densitat

Q: Una alimentació que  incorpora quantitats apropiades d'aliments, però sense excessos es diu que és...
- Completa
- Equilibrada
- Variada
- Adequada
A: Equilibrada

Q: Beus molts refrescos tipus cola o taronjades?
- Cada dia
- Alguns cops per setmana
- Gairebé mai.
A: Gairebé mai.
Partly right: Alguns cops per setmana (50%)

Q: Menges pa i cereals (arròs, pasta...) sovint?
- 1. Gairebé mai
- Arròs i pasta, sí
- Menjo pa i pasta o arròs cada dia
A: Menjo pa i pasta o arròs cada dia
Partly right: Arròs i pasta, sí (50%)

Q: Fas o has fet en aquest darrer any una dieta concreta?
- Sí, tinc intolerància al glúten (o altres )
- Sí, soc vegà/ana
- Sí, una dieta per guanyar o perdre pes per indicació del dr/a
- No, he fet la meva dieta habitual
A: No, he fet la meva dieta habitual
Partly right: Sí, tinc intolerància al glúten (o altres ) (25%); Sí, soc vegà/ana (25%); Sí, una dieta per guanyar o perdre pes per indicació del dr/a (25%)

Q: Aparella els grups d'aliments depenent que es puguin consumir preferentment o ocasionalment
- Oli d'oliva | preferentment
- Lactis com ara la llet, el iogurt i el formatge, varietat baixesen greixos | preferentment
- Carn i aus com el pollastre, conill i talls magres de porc, peril o vedella | preferentment
- Peix blanc com el lluç, rap, llenguado, orada, etc i peix blau com verat, sardines salmó | preferentment
- Pastisseria o brioxeria industrial | ocassionalment
- Patates fregides, bocinetsde formatge, coses per picar | ocassionalment

Q: Si després d'acabar la unitat, creus que has de canviar algun dels teus hàbits alimentaris, llavors...
- Ho faré sens dubte!
- Ho intentaré!
- L'alimentació és un tema que m'interessa molt. Intento seguir ja els hàbits saludadbles.
A: Ho faré sens dubte!
Partly right: Ho intentaré! (50%); L'alimentació és un tema que m'interessa molt. Intento seguir ja els hàbits saludadbles. (50%)

Q: És un error freqüent repetir amb assiduïtat un mateix aliment per costums alimentaris, perquè resulta més fàcil adquirir-lo o, simplement, per gust.
- Vertader
- Fals
A: Fals

Q: A més de l'alimentació saludable, els pilars de l'estil de vida sa són l'activitat física, l'absència de tòxics i un descans adequat.
- Vertader
- Fals
A: Vertader

Q: Relaciona cada orgànul amb la seva funció:
- Mitocondri | Respiració cel·lular
- Membrana | Regulació del pas de substàncies amb l'exterior
- Lisosoma | Digestió intracel·lular
- Flagel | Moviment de la cèl·lula
- Nucli | Control del funcionament

Q: Ordena els nivells d'organització de més petit a més gran.
- Subatòmic
- Atòmic
- Molècula
- Cèl·lula
- Teixit
- Òrgan
- Aparell/Sistema
- Organisme
A: Subatòmic / Atòmic / Molècula / Cèl·lula / Teixit / Òrgan / Aparell/Sistema / Organisme

Q: Relaciona els àpats amb l'aportació energètica diària que haurien de tenir respecte a total la ingesta total del dia.
- Esmorzar (inclou mig matí) | 20-25%
- Dinar | 30-35%
- Berenar | 10-15%
- Sopar | 25-30%

Q: Relaciona els elements de les dues columnes:
- Lípids | âcids grassos i glicerina
- Proteïnes | Aminoàcids
- Aigua | Biomolècula inorgànica
- Glúcids o hidrats de carboni | Monosacàrids
- ADN | Àcid nucléic

Q: Un exemple d'esmorzar saludable és un batut de xocolata amb un croissant de xocolata
- Vertader
- Fals
A: Fals

Q: Relaciona cada òrgan amb l'aparell o sistema al qual pertany:
- Ronyons | Aparell excretor
- Intestí | Aparell digestiu
- Testicles | Aparell reproductor masculí
- Ovaris | Aparell reproductor femení
- Tiroides | Sistema Endocrí
- Pulmons | Aparell respiratori
- Cervell | Sistema nerviós
- Cor | Aparell circulatori
- Fèmur | Sistema esquelètic
- Bíceps | Sistema muscular

Q: Un exemple d'esmorzar saludable és un iogurt amb flocs de cereals amb trossets de maduixot a 1a hora i a mig matí un petit entrepà de formatge fresc amb nous picades i el suc natural d'una taronja.
- Vertader
- Fals
A: Vertader

Q: Relaciona cada aparell o sistema amb la funció vital en què intervé:
- Aparell digestiu | Nutrició
- Aparell reproductor femení | Reproducció
- Sistema nerviós | Relació
- Aparell circulatori | Nutrició
- Sistema muscular | Relació
- Aparell reproductor masculí | Reproducció

Q: Identifica i localitza els següents òrgans:
- Zone 1 | Encèfal
- Zone 2 | Pell
- Zone 3 | Bíceps (Múscul)
- Zone 4 | Estòmac
- Zone 5 | Intestí gros
- Zone 6 | Venes (vasos sanguinis)

Q: Relaciona cada cèl·lula amb el seu teixit:
- Adipòcit | Teixit adipòs
- Neurona | Teixit nervió
- Glòbul vermell | sang
- Osteòcits | Teixit ossi

Q: Els aparells del cos humà relacionats amb la funció de Nutrició són:
- Ap excretor, ap. reproductor femení, ap. circulatori i ap digestiu
- Ap. digestiu, ap. circulatori, ap respiratori i ap. excretor
- Ap digestiu, ap circulatori, ap locomotor i ap. excretor
- Ap. circulatori, ap, digestiu, ap excretor i ap reproductor masculí.
A: Ap. digestiu, ap. circulatori, ap respiratori i ap. excretor

Q: Relaciona cada part de l'aparell digestiu amb el seu nom corresponent.
- Zone 1 | Gl. Salivals
- Zone 2 | Faringe
- Zone 3 | Esòfag
- Zone 4 | Estómac
- Zone 5 | Fetge
- Zone 6 | Pàncrees
- Zone 7 | Intestí prim
- Zone 8 | Intestí gros
- Zone 9 | Recte
- Zone 10 | Cavitat bucal

Q: Quan ens morim, qué passa amb els àtoms que ens formen?
A: tornen a la natura, reutilitzats

Q: És possible que tinguem algun àtom dels que ens forma, del nostre cos, que hagi format part abans fa milions d'anys d'un Tiranosaurus rex?
A: sí, els àtoms es mantenene en el temps

Q: Quan ens morim, qué passa amb els àtoms que ens formen?

Es desintegren.
- Vertader (Fals. El nostre cos es descompon, però els àtoms del nostre cos es reutilitzen,)
- Fals (Correcte. El nostre cos es descompon, però els àtoms del nostre cos es reutilitzen,)
A: Fals

Q: És possible que tinguem algun àtom dels que ens forma, del nostre cos, que hagi format part abans fa milions d'anys d'un Tiranosaurus rex?
- Vertader (Correcte. Els àtoms perduren en el temps.)
- Fals (No és Correcte. Els àtoms perduren en el temps.)
A: Vertader

Q: Avui anem a dinar a fora. Al restaurant ens proposen 4 combinacions que resumim en la taula següent:

A | B | C | D
Arròs | Patates estofades | Canelons d'espinacs | Canelons de carn
Croquetes amb patates fregides | Bistec amb amanida | Peix amb amanida | Vedella rostida amb amanida
Pastís de poma | Maduixes | Crema catalana | Gelat

Després de llegir els menús amb deteniment, i deixant de banda els teus gustos personals, relaciona el menús si els consideres equilibrats i si no és així, de quin grup d'aliments abusen i quin trobes a faltar.
- A | No és equilibrat. Hi ha masses glúcids. Falta fruites i verdures.
- B | Sembla equilibrat
- C | Sembla equilibrat
- D | No sembla equilibrat, abusen de proteïnes. O 1r o 2on plat.

Q: Les teves postres acostumen a ser:
- Postres dolces com flams o natilles.
- Mai menges postres
- Fruita fresca
A: Fruita fresca
Partly right: Mai menges postres (50%)

Q: El Jan ha passat la nit amb diarrea. El metge li ha dit que s’ha d’hidratar. Què ha de fer per hidratar-se? Per què ha d'hidratar-se?
- Ha dependre fruita, per reposar l'aigua i les sals perdudes en la diarrea
- És millor no pendre res i estar en deju
- Ha de pendre molta aigua i sucs, per reposar l'aigua i les sals perdudes en la diarrea
A: Ha de pendre molta aigua i sucs, per reposar l'aigua i les sals perdudes en la diarrea

Q: El Martí s’ha empassat una peça de Lego sense voler.
El metge li ha dit que ha d’esperar a expulsar-la de manera natural.

Ordena, arrossegant les paraules, el recorregut que farà la peça des de que se l’empassa fins que surt del seu cos.
- Boca
- Faringe
- Esòfag
- Estómac
- Intestí prim
- Intestí gros
- Recte
A: Boca / Faringe / Esòfag / Estómac / Intestí prim / Intestí gros / Recte

Q: Ordena els nivells d'organització de més petit a més gran complexitat.

1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8
[...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [6]] | [...] | [...]
Also offered: òrgan
A: subatòmic; atòmic; molècula; cèl·lula; teixit; aparell o sistema; organisme

Q: Les capes de la dent de l'exterior a l'interior són:

dentina, esmalt i polpa o nervi.
- Vertader
- Fals
A: Fals

Q: Amb quina freqüència menges productes de brioxeria industrial?
- Gairebé mai
- Un cop o dos per setmana
- Cada dia
A: Gairebé mai

Q: Després de la digestió el midó , per exemple, d'un entrepà ha quedat digerit a [...] , les proteïnes a [...]  i els greixos a [...].
A: glucosa; aminoàcids; glicerina i àcids grassos

Q: La malaltia covid-19 és una malaltia infecciosa perquè es trnsmet per un virus anomenat coronavirus SARS-COV-2.
- Vertader
- Fals
A: Vertader

Q: Arrosega els noms de les parts al lloc adequat.
- Zone 1 | cavitat nasal
- Zone 2 | Laringe
- Zone 3 | Pulmó
- Zone 4 | Tràquea
- Zone 5 | Bronqui principal
- Zone 6 | Faringe

Q: Observa les següents dades:

Aire inspirat:

Nitrogen 78%, Oxigen 21%, Diòxid de Carboni 0,05%, altres gasos 1%

Aire expirat

Nitrogen 78%, Oxigen 17%, Diòxid de Carboni 4%, altres gasos 1%

Compara les quantitats que s'inspiren i s'expiren de cadascun dels gasos.

Tria la millor opció.
- El diòxid de carboni té més presència en l'aire expirat perquè és un residu de la respiració cel·lular.
- El N i altres gasos noparticipen en la respiració, per això estan en igual percentatge en l'aire inspirat i en l'expirat.
- Totes les afirmacions són correctes
- L'oxigen té menys presència en l'aire expirat perquèles cèl·lules del cos l'han utilitzat per la respiració cel·lular
A: Totes les afirmacions són correctes

Q: Les persones fumadores es cansen més quan fan qualsevol mena d'exercici perquè ... s'uneix a l'Hemoglobina i impedeix el transport d'oxigen d'aquella molècula a les cèl·lules.
- Nicotina
- Quità
- Monòxid de carboni
- cap substància, és tot psicològic
A: Monòxid de carboni

Q: Tots els éssers vius estan formats per cèl·lules. La [...] és la unitat bàsica de [...] perquè pot fer les tres funcions [...] que caracterítzen els éssers vius: Nodrir-se, relacionar-se amb el medi que l'envolta i reproduir-se.

Les cèl·lules es poden unir formant estructures més grans com els [...], aquests en [...] i després en sistemes i [...] que es coordinen per a formar i fer funcionar l'[...].

Les cèl·lules, si les estudiem per dins estan formades per orgànuls, per [...] i les molècules estan formades per [...] de diferents elements químics.
A: cèl·lula; vida; vitals; teixits; òrgans; aparells; organisme; molècules; àtoms

Q: Com a esportistes d'alt nivell abans d'una competició, és freqüent que per a augmentar el nombre de glòbuls vermells per volum de sang ...
- Pendre molts batuts d'aliments antioxidants
- Anar a entrenar a nivell del mar per augmentar el nombre de glòbuls vermells de manera natural, com aclimatació de l'alçada.
- Anar a entrenar a llocs d'alçada per augmentar el nombre de glòbuls vermells de manera natural, com aclimatació de l'alçada.
- Injectar-se EPO, eritropoetina humana
A: Anar a entrenar a llocs d'alçada per augmentar el nombre de glòbuls vermells de manera natural, com aclimatació de l'alçada.

Q: Per què és important incorporar més aire al cos durant l'exercici?
- Perquè així allibera el CO produït a la respiració
- Perquè així no sua tant
- Perquè així no es deshidrata
- Perquè així el cos aconsegueix més oxigen i amb els nutrients pot generar més energia perfer exercici.
A: Perquè així el cos aconsegueix més oxigen i amb els nutrients pot generar més energia perfer exercici.

Q: Busca quins d’aquests noms corresponen a cèl·lules, teixits, òrgans, sistemes o aparells. Endavant!

1. pell [...]
2. boca [...]
3. immunitari [...]
4. tiroide [...]
5. cartilaginós [...]
6. muscular [...]
7. fetge [...]
8. cor [...]
9. pulmons [...]
10. nas [...]
11. neurona [...]
12. artèria [...]
13. circulatori [...]
14. reproductor [...]
15. testicle [...]
16. sang [...]
17. glòbul vermell [...]
18. fèmur [...]
19. adipós [...]
20. mitocondri  [...]
A: Òrgan; Òrgan; Aparell o sistema; Teixit; Teixit; Teixit; Òrgan; Òrgan; Òrgan; Òrgan; cèl·lula; Òrgan; Aparell o sistema; Aparell o sistema; Òrgan; Teixit; cèl·lula; Òrgan; Teixit; Part d'una cèl·lula (orgànul)

Q: Fes correspondre el nom de cada sistema o aparell amb la funció principal que realitza.
- Aparell digestiu | Digerir i absorbir l'aliment, eliminar residus sòlids.
- Aparell respiratori | Captar oxigen i expulsar diòxid de carboni.
- Aparell circulatori | Distribuir l'oxigen i els nutrients per tot l'organisme.
- Aparell excretor | Expulsar del cos substàncies residuals
- Sistema nerviós | Coordinar les activitats del organisme
- Òrgans dels sentits | Detectar estímuls del medi que ens envolta.
- Aparell locomotor | Sosteniment i moviment del cos
- Aparell reproductor o genital | Reproducció
- Sistema endocrí | Actuen sobre el cos mitjançant les hormones.

Q: Classifica els orgànuls de la cèl·lula animal que es poden veure al microscopi òptic o només al microscopi electrònic.
- Zone 1 | microscopi òptic
- Zone 2 | microscopi electrònic
- Zone 3 | microscopi òptic
- Zone 4 | microscopi electrònic
- Zone 5 | microscopi òptic
- Zone 6 | microscopi electrònic
- Zone 7 | microscopi electrònic

Q: Classifica els orgànuls de la cèl·lula vegetal que es poden veure amb microscòpi òptic i quins només amb microscopi electrònic.
- Zone 1 | microscopi òptic
- Zone 2 | microscopi electrònic
- Zone 3 | microscopi òptic
- Zone 4 | microscopi òptic
- Zone 5 | microscopi òptic
- Zone 6 | microscopi electrònic
- Zone 7 | microscopi òptic
- Zone 8 | microscopi electrònic

Q: Compara les dues imatges de la cèl·lula animal i relaciona els números amb els noms corresponents.

[Image: Imatge celulla animal ME flikr] [Image: Esquema cèl·lula animal sense noms]

Imatges extretes flirkr lliure accés

Nota: RER: Reticle endoplasmàtic rugós; REL: Reticle endoplasmàtic llis
- Zone 1 | Mitocondri
- Zone 2 | Aparell de Golgi
- Zone 3 | Ribosoma
- Zone 4 | Nucli
- Zone 5 | Nucleol
- Zone 6 | REL
- Zone 7 | RER
- Zone 8 | Centríol

Q: Compara les dues imatges de la cèl·lula vegetal i relaciona els números amb els noms corresponents.

[Image: Imatge cel vegetal ME flikr] [Image: Esquema cèl·lula vegetal sense noms]

Imatges extretes de Flickr de lliure accés.
- Zone 1 | Paret cel·lular
- Zone 2 | Cloroplast
- Zone 3 | Gran vacúol
- Zone 4 | Nucli
- Zone 5 | Nucleol
- Zone 6 | Mitocondri
- Zone 7 | Aparell de Golgi

Q: Si  tinguessim un superpoder que ens permetés veure una cosa tan petita com els àtoms, com podríem distingir on comença i on acaba un objecte?

Pensa que l'aire també està format per àtoms.

Potser ho sabriem perquè a l'objecte els àtoms i les molècules que formen estan més unides en estar en estat sòlid i en canvi, l'aire que l'envolta en ser gas, els àtoms i les molècules que formen estan més separades.
- Vertader (Correcte. Les molècules formades per àtoms estan més unides en estat sòlid que en estat gas.)
- Fals (No és Correcte. Les molècules formades per àtoms estan més unides en estat sòlid que en estat gas.)
A: Vertader

Ara que ja t'has fixat amb l'estructura de la cèl·lula eucariota, en les semblances i  diferències entre les cèl·lules animal i vegetal, que t'has estudiat la morfologia i la funció dels orgànuls que la composen, et proposo que vegis el següent vídeo de 7' sobre la cèl·lula, és una animació molt encertada.

Biology Cell Structure, és en anglès però pots tenir els substítols en castellà,

Nucleus medical center

Q: Aparella les tres coses que has de recordar en la utilització del microscopi òptic.
- Per quin objectiu cal començar l'observació? | Sempre pel que tingui menys augments, 4X
- Com es calcula els objectius totals amb els quals s'observa la preparació? | Nombre d'augments de l'ocular per el nombre d'augments objectiu
- Com s'enfoca el microscopi per mirar una preparació? | Primer amb el cargol macromètric i després amb el micromètric

Q: Quin és el camí que recorre un suc de fruites i una poma quan els ingerim fins que els expulsem del nostre organisme?
- Fan camí diferents un surt per l'orina i l'altre per l'anus
- Boca,faringe, esòfag, estòmac, intestí,, anus
- Boca, laringe, esòfag, fetge, intestí, anus
- Els dos fan camins diferents , un passa pels ronyonsi l'altre no
A: Boca,faringe, esòfag, estòmac, intestí,, anus

Q: L'orgànul de la cèl·lula que s'encarrega de la respiració cel·lular és :
- Mitocondri
- Cloroplast
- Centríol
- Lisosoma
A: Mitocondri

Q: Totes les activitats del cos comporten una despesa d'energia.

Si per passar una hora dormint necessites 75 Kcal, 1 hora asseguts  90kcal i per fer 1h d'educació física 400 kcal, calcula quantes kcal necessites per dormir 8h, estar assegut 5h i fer 2h d'educació física.
- 1850 kcal
- 600
- 1400
- No ho sé
A: 1850 kcal

Q: Saps que és un emfisema pulmonar?
- És una malaltia pulmonar que malmet els sacs aeris (alvèols), i per tant, els pulmons no funcionen bé.
- És una malaltia pulmonar que afecta els bronquis
- És una adaptació que és una millora del funcionament pulmonar
- No sé que és
A: És una malaltia pulmonar que malmet els sacs aeris (alvèols), i per tant, els pulmons no funcionen bé.

Q: Saps buscar aquesta imatge per la web?

[Image]
- Vertader
- Fals
A: Fals

Q: Recordes que representa la imatge següent?

[Image: Taula periòdica]

La Taula dels 118 elements químics que podem trobar a l'univers ordenats per número atòmic de major a menor

Veritat o fals? .
- Vertader (No és correcte, perquè els elements químics estan ordenats per nombre atòmic creixent, de més petit a més gran.)
- Fals (Correcte, perquè els elements químics estan ordenats per nombre atòmic creixent, de més petit a més gran.)
A: Fals
Feedback: Segons la Viquipèdia: La taula periòdica, o sistema periòdic dels elements, és una ordenació en una graella o taula dels 118 elements químics, de menor a major nombre atòmic,(El nombre atòmic és el nombre de protons (càrregues positives) en el nucli d'un àtom. S'expressa mitjançant la lletra Z). de manera que s'aconsegueixen agrupacions d'elements amb propietats atòmiques, físiques i químiques semblants i variacions contínues d'aquestes propietats. S'hi reflecteix la llei periòdica formulada el 1869^[1] pel químic rus Dmitri Mendeléiev de la Universitat Imperial de Sant Petersburg, això és, la semblança dels elements químics cada cert nombre de nombres atòmics. Gràcies a la distribució que realitzà Mendeléiev dels elements químics coneguts a mitjans del segle xix, pogué predir l'existència d'elements químics encara no descoberts (gal·li, germani,...) i les propietats físiques (punt de fusió, densitat, color...) i químiques (massa atòmica, compostos, reactivitat química amb l'aire, l'aigua, els àcids, les bases...) que tindrien. El seu aïllament es realitzà pocs anys després (el gal·li el 1875, el germani el 1886,...) i confirmaren les prediccions fetes pel químic rus, la qual cosa donà un fort suport a la seva taula periòdica. Posteriorment, la taula periòdica original s'hagué de modificar per incloure grups d'elements que no havien estat predits (gasos nobles, lantanoides) o que se sintetitzaren car no existeixen a la natura (actinoides), donant lloc a la taula periòdica actual.

Q: A quin nvell d'organització pertanyen els elements químics?
- nivell atòmic (Correcte!)
- Nivell molecular (No és correcte)
- Nivell cel·lular (No és correcte)
- Nivell de teixit (No és correcte)
- Nivell d'òrgan (No és correcte)
A: nivell atòmic

Q: Ara, relaciona els òrgans següents amb el sistema o aparell al qual pertanyen:
- Melsa | Sistema Inmunitari
- Medul·la | Sistema nerviós
- Pulmó | Aparell respiratori
- Clavícula | Sistema esquelètic
- Estòmac | Aparell digestiu
- Ovari | Aparell reproductor femení
- Vena | Aparell circulatori
- Ronyó | Aparell excretor

Q: Tot el què veiem i no veiem està format per elements químics de la taula periòdica?

[Image: tortuga gegant nen aire]

Font: wikipedia

Tortuga gegant, nen, roba del nen, gespa, aire, la tanca del jardi?
- Vertader (Correcte. Totes les coses materials estan formades per àtoms dels diferents elements químics i en diferents proporcions.)
- Fals (No és correcte.Totes les coses materials estan formades per àtoms dels diferents elements químics i en diferents proporcions.)
A: Vertader

Q: Si totes les coses estan formades per àtoms que els fa diferents les unes de les altres?
- La composició, els elements químics que el formen
- La proporció dels elements quícs que el formen
- La distribució a l'espai dels elements quícs que el formen
- La composicíó, la proporció i la distribució dels elements químics que el formen (Molt bé!)
A: La composicíó, la proporció i la distribució dels elements químics que el formen

Q: Ja has vist que la màteria està formada per àtoms dels elements químics representats a la Taula periòdica.
- Les biomolècules inorgàniques que podem trobar en el nostre cos són... | Aigua i sals minerals
- Les biomolècules orgàniques que es troben en els éssers vius són... | Glúcids, lípids , proteïnes i àcids nucleics
Also offered: aigua i microbiòtics
Feedback: Les biomolècules orgàniques són exclusives dels éssers vius. Les biomolècules inorgàniques les podem trobar tant en els éssers vius com en la matèria inert.

Q: Relaciona les següents imatges amb el nom de les biomolècules.
- [Image: FAQ De la Química Del Agua] | aigua
- [Image: polisacàrid ELS NUTRIENTS - Mapa Mental] | Glúcids
- [Image: ADN, genes, cromosomas… | Dciencia] | ADN ,àcid nucleic
- [Image: proteïna 5unspecified] | Proteïnes
- [Image: triglicèrid lípid] | Lípid, triglicèrid
- [Image: aliments que contenen magnesi mineral] | sals minerals,

Q: El teixit connectiu són un grup de teixits amb diverses funcions, relaciona'ls.
- Teixit conjuntiu | Es troba entre els teixits i òrgans, els uneix
- Teixit adipòs | Reserva de lípids, ailla i protegeix del fred, dóna energia.
- Teixit cartilaginós | La seva matriu és sòlida i flexible. Forma articulacions.
- Teixit ossi | Forma ossos, participa en el moviment i protecció d'òrgans.

Q: Indica a quina part del teu cos, entre altres, pots trobar els teixits següents:
- Teixit adipós | Abdomen o subcutani
- Teixit ossi | Ossos
- Teixit cartilaginós | Orelles
- Teixit nerviós | Cervell
- Teixit epitelial | Pell
- Teixit muscular | Cor
- Teixit vascular | Arteries i venes

Q: Identifica al costat de la fletxa el teixit representat que formen el braç d'un ésser humà.
- Teixit epitelial | Teixit epitelial
- Teixit sanguini | Teixit sanguini
- Teixit adipòs | Teixit adipòs
- Teixit muscular | Teixit muscular
- Teixit ossi | Teixit ossi
- Teixit nerviós | Teixit nerviós

Q: Ara anem a repassar les parts del microscopi òptic i com s'utilitza al laboratori.

Llegeix la següent lectura que et proporcionarà la informació necessària per poder respondre les qüestions:

El microscopi óptic és un aparell que permet augmentar la visió d’un objecte molt petit (microscòpic) gràcies a un sistema de dues lents : oculars (per on mirem) i objectius (que situem a la vora de l’objecte). Sobre la base hi ha el focus de llum que permet il·luminar l’objecte i que normalment també té un sistema per regular la lluminositat (diafragma).

La mostra a observar se situa damunt d'un vidre rectangular (portaobjectes) i es cobreix amb un vidre quadrat molt fi (cobreobjectes), tot plegat ho posarem sobre la platina que té un sistema de desplaçament. Els objectius (normalment 3 o 4) estan situats damunt d’un sistema rotatori per canviar-los fàcilment (revòlver). Els oculars (pot ser un de sol) estan situats damunt del capçal que conté alguns elements òptics.

Per enfocar correctament la imatge disposem de dos cargols per pujar i baixar la platina: primer s’utilitza el macromètric (desplaçament gran) i després el micromètric (desplaçament fi).

Finalment, per donar solidesa al conjunt cal disposar d’una bona base o peu i un braç que aguanti els diferents elements del microscopi.

Un cop posada a la preparació microscòpica a la platina i subjectada amb les pinces, comencem a observar amb l’objectiu més petit, el de 4X (4 augments), després es pot canviar al de 10X i per últim el de 40X. Per utilitzar el de 100X es necessita afegir una gota d’oli d’immersió. Després es sol fer un dibuix detallat del que es veu representant el camp de visió i afegint el nom de la mostra i amb quins augments es veu. El nombre d’augments totals surten de multiplicar els augments de l’ocular (solen ser 10X o 15X) pels de l’objectiu utilitzat.
- Zone 1 | Objectiu
- Zone 2 | Peu
- Zone 3 | Platina
- Zone 4 | Objectius
- Zone 5 | Revólver
- Zone 6 | Cargol micromètric
- Zone 7 | Cargol Macromètric
- Zone 8 | Diafragma
- Zone 9 | Focus de llum
- Zone 10 | Tub òptic
- Zone 11 | Braç