Title: Fonètica i ortografia
Course: Llengua catalana i literatura 1r ESO 1r T

Feedback shared by this category's questions, if right: La teva resposta és correcta.
Feedback shared by this category's questions, if partly right: La teva resposta és parcialment correcta.
Feedback shared by this category's questions, if wrong: La teva resposta és incorrecta.

Q: Ordena alfabèticament els mesos de l’any.
- abril
- agost
- desembre
- febrer
- gener
- juliol
- juny
- maig
- març
- novembre
- octubre
- setembre
A: abril / agost / desembre / febrer / gener / juliol / juny / maig / març / novembre / octubre / setembre

Q: Escriu el nom del mes de l’any que conté ordenades alfabèticament les lletres que el formen.
A: agost

Q: Identifica els grups que contenen tots els plurals ben escrits.
- egües, barreges, ensenyançes, formigues. (enyorances s'escriu amb c (davant de la e i de la i MAI escriguis ç))
- aliances, esponges, arrugues, llengües
- recerques, escorces, franges, paraigues (paraigües s'escriu amb dièresi!)
- pluges, ortigues, pasqües, esperances
- músiques, taronges, forces, piragües
- creences, aigües, granjes, txeques (granges s'escriu amb g)
A: aliances, esponges, arrugues, llengües; pluges, ortigues, pasqües, esperances; músiques, taronges, forces, piragües

Q: Classifica les paraules següents segons el so de la o.

Oberta (sona com foc): [...], [...], [...], [...], [...], [...], [...], [...], [...], [...].

Tancada (sona com tot): [...], [...], [...], [...], [...], [...], [...], [...], [...], [...].
A: granota; colla; cor; cosa; fora; juliol; porta; rosa; roca; tresor; agost; colom; fondre; forn; gos; gota; jove; mona; nebot; pou

Q: També en els verbs es produeixen canvis ortogràfics, com en els substantius i adjectius:
-co/-ca → -ques
-ço/-ça → -ces
-go/-ga → -gues
-jo/-ja → -ges
-guo/-gua → -gües
-quo/-qua → -qües

Escriu les formes verbals següents en 2a persona del singular.

Ex: fico - fiques

JO | TU |  | JO | TU
abraço | [...] |  | golejo | [...]
aixeco | [...] |  | investigo | [...]
alço | [...] |  | liquo | [...]
assajo | [...] |  | rasco | [...]
bloquejo | [...] |  | reforço | [...]
enaiguo | [...] |  | rego | [...]
engego | [...] |  | trenco | [...]
A: abraces; goleges; aixeques; investigues; alces; liqües; assages; rasques; bloqueges; reforces; enaigües; regues; engegues; trenques

Q: Selecciona les paraules que contenen a/e àtones.
- Facilíssim
- Fulla
- Blavós
- Llibre
- Bucal
A: Facilíssim; Fulla; Blavós; Llibre

Q: Si l’última lletra d’un verb és neutra, s’escriu amb a (ex: cantaria), i si la neutra és la penúltima, s’escriu amb e (ex: cantaven).

Selecciona la forma verbal correcta:

- La Cala i l'Artau no [...] si hi [...] tot, al maleter.
- [...] unes cançons precioses, i [...] molt bé.
- [...] que en aquesta botiga no [...] les peces usades?
- Els canelobres els [...] perquè no s’hi posés la pols.
- [...] suc de fruita i [...] galetes.
- Aquells estius [...] molt, tots junts.
A: sabien; cabria; Cantes; balles; Sabies; canvien; cobríeu; Bevíem; menjàvem; rèiem
Gap 1 offers: sabien; sabian
Gap 2 offers: cabria; cabrie
Gap 3 offers: Cantas; Cantes
Gap 4 offers: balles; ballas
Gap 5 offers: Sabies; Sabias
Gap 6 offers: canvian; canvien
Gap 7 offers: cobríau; cobríeu
Gap 8 offers: Bevíem; Bevíam
Gap 9 offers: menjàvem; menjàvam
Gap 10 offers: rèiam; rèiem

Q: Escriu el substantiu acabat en -b dels infinitius següents:

Tombar | [...] |
Adobar | [...] |
Entubar | [...] |
Destorbar | [...] |
A: tomb; adob; tub; destorb

Q: Afegeix les vocals àtones que falten a les paraules següents; a cada paraula la vocal àtona es repeteix.

Ex: b*tall* → batalla

*c*mpar | [...] | d*sembr* | [...] |  | g*p*rut | [...] |
*larm* | [...] | d*t*rgent | [...] |  | m*diocr* | [...] |
*m*nid* | [...] | *metr* | [...] |  | n*t*dat | [...] |
cèl*br* | [...] | *nf*inat | [...] |  | p*raul* | [...] |
d*fect* | [...] | *sp*ctacl* | [...] |  | t*rrestr* | [...] |
A: acampar; desembre; geperut; alarma; detergent; mediocre; amanida; emetre; netedat; cèlebre; enfeinat; paraula; defecte; espectacle; terrestre

Q: Afegeix les vocals àtones que falten a les paraules següents; a cada paraula la vocal es repeteix. Ex: b*tall* → batalla

*c*mpar | [...] |  | *larm* | [...] |  | *m*nid* | [...]
cèl*br* | [...] |  | d*fect* | [...] |  | d*sembr* | [...]
d*t*rgent | [...] |  | *metr* | [...] |  | *nf*inat | [...]
*sp*ctacl* | [...] |  | g*p*rut | [...] |  | m*diocr* | [...]
n*t*dat | [...] |  | p*raul* | [...] |  | t*rrestr* | [...]
A: acampar; alarma; amanida; cèlebre; defecte; desembre; detergent; emetre; enfeinat; espectacle; geperut; mediocre; netedat; paraula; terrestre

Q: Completa la carta que Anna Frank va incloure en el seu diari. Després consulta la pàgina següent i esbrina qui és, aquesta Kitty: Qui és, la Kitty?

Dijous, 6 d'abril de 1944

Estimada Kitty,

M'has [...] (PREGUNTAR) quins són els meus passatemps i interessos, i voldria [...] (RESPONDRE A TU), però t'aviso: no [...] (ESPANTAR-TE), que són uns quants. En primer lloc: escriure, però això en realitat no ho considero un passatemps. En segon lloc: fer [...] ("ARBRE", en plural) genealògics. En tots els diaris, Ilibres i altres papers busco genealogies de les [...] ("família" en plural) [...] ("REIAL", en plural) de França, Alemanya, Espanya, Anglaterra, Àustria, Rússia, Noruega i Holanda. En molts casos ja vaig força avançada, sobretot ja que fa molt que porto fent apunts quan [...] (LLEGIR) alguna biografia o algun llibre d'història. Molts paràgrafs d'història fins i tot me'ls copio sencers. I és que el meu tercer passatemps és la història, i per això el pare ja m'ha comprat molts [...] ("LLIBRE", en plural). No veig l'hora de poder anar a la biblioteca pública per documentar-me! El meu quart passatemps és la mitologia grega i romana. També sobre aquest tema tinc uns quants llibres. Et puc enumerar de memòria les nou muses i els set amants de Zeus, em conec fil per randa [...] ("ESPOSA", en plural) d'Hèrcules, etc., etc. Altres aficions que tinc són les estrelles de cinema i els retrats de les família. [...] (ENCANTAR-ME) la lectura i els llibres. M'interessa molt la història de l'art, sobretot [...] ("EL", en plural) escriptors, poetes i pintors. Els músics potser vinguin més tard. Autèntica antipatia tinc a l'àlgebra, la geometria i l'aritmètica. Les altres [...] ("ASSIGNATURA", en plural m'agraden totes, especialment la història.

La teva Anna M. Frank
A: preguntat; respondre't; t'espantis; arbres; famílies; reials; llegeixo; llibres; esposes; M'encanten; els; assignatures

Q: També en els verbs es produeixen canvis ortogràfics, com en els substantius i adjectius:

-ca → -ques |  | -ga → -gues |  | -gua → -gües
-ça → -ces |  | -ja → -ges |  | -qua → -qües

Escriu les formes verbals següents en 2a persona del singular. Ex: fica - fiques

abraça | [...] |  | goleja | [...]
aixeca | [...] |  | investiga | [...]
alça | [...] |  | liqua | [...]
assaja | [...] |  | rasca | [...]
bloqueja | [...] |  | reforça | [...]
enaigua | [...] |  | rega | [...]
engega | [...] |  | trenca | [...]
A: abraces; goleges; aixeques; investigues; alces; liqües; assages; rasques; bloqueges; reforces; enaigües; regues; engegues; trenques

Q: Classifica les paraules del fragment següent de la faula El lleó i la guineu que continguin a/e àtones, segons siguin substantius o adjectius. Escriu-les en l'ordre en què apareixen a la frase.

No podia desobeir l’ordre del seu rei, el vell i ferotge lleó.
Com que era molt astuta, es va acostar només a la porta de palau, sense entrar-hi.

Substantius: [...], [...], [...], [...].

Adjectius: [...], [...].
A: ordre; lleó; porta; palau; ferotge; astuta

Q: En una família de paraules, la b alterna amb la p, i la v alterna amb la u.

Escriu un monosíl·lab de la mateixa família que contingui p o u.

blavor | [...] |  | oval | [...]
nevar | [...] |  | saber | [...]
llobató | [...] |  | navegar | [...]
novè | [...] |  | cabre | [...]
A: blau; ou; neu; sap; llop; nau; nou; cap

Q: Indica si les paraules següents contenen o no una e oberta.
- teu | no
- cert | sí
- fes | no
- opera | no
- txec | sí
- tenebra | no
- greix | no
- agenda | no

Q: Per saber si hem d’escriure o o u en posició àtona, hem de recórrer al mot primitiu:
Ex: pontet (derivat) s’escriu amb o perquè pont (primitiu-tònica) s’escriu amb o.
puntet (derivat) s’escriu amb u perquè punt  (primitiu-tònica) s’escriu amb u.

Completa els derivats dels mots següents amb la síl·laba que els falta:

- cort: [...]tejar, [...]tesà
- curt: [...]tejar, [...]tedat, [...]tesa
- foll: [...]llet, [...]llia, en[...]llir
- full: [...]llet, [...]llejar, [...]lletó
- fort: [...]tesa, [...]tament, en[...]tir
- furt: [...]tar, [...]tador, [...]tivament

Què signifiquen, aquestes paraules? Selecciona el significat adequat de cadascuna.

- cort: [...]
- curt: [...]
- foll: [...]
- full: [...]
- fort: [...]
- furt: [...]
A: cort; cort; curt; curt; curt; foll; foll; foll; fu; fu; fu; for; for; for; fur; fur; fur; població on viu el sobirà; breu; boig; tros de paper; forçut; robatori
Gap 18 offers: breu; població on viu el sobirà
Gap 19 offers: breu; població on viu el sobirà
Gap 20 offers: boig; tros de paper
Gap 21 offers: boig; tros de paper
Gap 22 offers: forçut; robatori
Gap 23 offers: forçut; robatori

Q: A final de mot la majoria de substantius i adjectius en què dubtem si s'han escriure amb o o amb u, s’escriuen amb o. Ex: carro, guerxo, i fan el plural amb -os.

Escriu el plural dels 12 mots de la cadena que el fan amb -os (no tots acaben amb o).
afectuósambiciósansiósbosccartutxcongostcontagiósglaceramuntanyadespatxdolçpissospitóstendenciós.

afectuosos, [...], [...], [...], [...], [...], [...], [...], [...], [...], [...], [...].
A: ambiciosos; ansiosos; boscos; cartutxos; congostos; contagiosos; despatxos; dolços; pisos; sospitosos; tendenciosos

Q: S’escriu amb o la primera persona del singular del present d’indicatiu. Ex: jo canto.

Completa les frases amb la primera persona del singular del present d’indicatiu.
- Mai [...] (MIRAR) les notícies mentre [...] (SOPAR).
- Sempre que [...] (LLEGIR) el diari [...] (ESTRIPAR) algun full.
- [...] (PERTÀNYER) al grup, així que em [...] (MERÈIXER) el reconeixement.
- [...] (ESTUDIAR) molt, per això [...] (ACONSEGUIR) bones notes.
A: miro; sopo; llegeixo; estripo; Pertanyo; mereixo; Estudio; consegueixo

Q: En general, en català occidental es diferencien clarament les vocals o i u en síl·laba ÀTONA (ex: pontet - puntet), però en català oriental la o àtona es pronuncia u; d'aquest dialecte, només el mallorquí i part del menorquí mantenen la pronúncia o.

Recorda que la vocal tònica és la que sona amb més intensitat que les altres. Ex: tau-la

Classifica les paraules segons si la o/u són tòniques o àtones.

TÒNIQUES: nuvi, [...], [...], [...], [...], [...], [...], [...].

ÀTONES: robí, [...], [...], [...], [...], [...], [...], [...], [...], [...].
A: arruga; cassola; censura; dilluns; dutxa; estufa; forma; avorrit; botifarra; bufetada; capítol; cartolina; consell; contestar; cullera; formatge

Q: Escolta el dictat i completa el text amb les paraules que hi falten.

Fa temps que no [...] ni cartes ni [...]. La gent penja [...] a les xarxes socials i s'[...] del [...] i el paper. Per això quan he [...] la bústia m'he quedat [...]. Era un paisatge preciós d'algun [...] de la [...]. Es veia al fons un [...] de cases de pedra i un campanar amb un niu de [...] dalt de tot. Abans de [...] la [...] per saber qui l'enviava, he [...] molta estona la [...]. Gairebé podia sentir l'[...] de l'herba dels prats i el [...] del riu sota el [...] de pedra. A l'esquerra pasturava un ramat d'[...]. La línia sinuosa de les [...] [...] a [...].

Text: Sònia Moll
Àudio: Dictats en línia
A: rebo; postals; fotos; oblida; bolígraf; obert; sorpresa; llogarret; muntanya; poblet; cigonya; tombar; postal; contemplat; fotografia; olor; soroll; pontet; ovelles; muntanyes; convidava; reposar

Q: Classifica les paraules següents segons el so de la o.

Oberta (sona com foc): [...], [...], [...], [...], [...], [...], [...], [...], [...], [...].

Tancada (sona com tot): [...], [...], [...], [...], [...], [...], [...], [...], [...], [...].
A: pota; coll; cop; pooa; hora; boig; torta; cosa; sort; cor; fosc; plom; fondre; forn; mos; foca; jove; fona; rebrot; sou

Q: Escolta el dictat i completa el text amb les paraules que hi falten.

1. El [...] ja fa temps que no [...].
2. Quin [...]! [...] haver anat a fer una [...] en lloc de visitar tants [...].
3. No [...] mai el [...] d'aquella [...].
4. El [...] va aturar-se en un [...] per [...] una estona.
5. Vam anar a [...] al riu i en vam [...] ben [...].

Text: Direcció General de Política Lingüística
A: molí; funciona; avorriment; Podríem; costellada; museus; recordo; títol; comèdia; camioner; hostal; dormir; jugar; tornar; mullats

Q: L’alfabet està format per les 26 lletres següents:

A, B, C, D, E, F, G, H, I, J, K, L, M, N, O, P, Q, R, S, T, U, V, W, X, Y, Z.

Assenyala les tres sèries les paraules, relacionades amb el cosmos, que es troben ordenades alfabèticament.
- asteroide, constel·lació, estrella, satèl·lit, univers
- astronauta, coet, galàxia, eclipsi, nebulosa
- Júpiter, Neptú, Plutó, Saturn, Terra
- espai, hidrògen, planeta, telescopi, òrbita
- atmosfera, austral, hemisferi, hidrosfera, horitzó
A: asteroide, constel·lació, estrella, satèl·lit, univers; Júpiter, Neptú, Plutó, Saturn, Terra; atmosfera, austral, hemisferi, hidrosfera, horitzó

Q: Selecciona, de la llista de paraules en cursiva, la que trobarem al diccionari immediatament després del mot donat.

collada, il·luminar, col·lisió, col·laboració, velocímetre, veloçment, alliçonador, al·licient , malefici, il·luminació, malfiança

alliberar | [...] |  | col·liri | [...]
il·luminador | [...] |  | malferir | [...]
colla | [...] |  | veloç | [...]
A: al·licient; col·lisió; il·luminar; malfiança; col·laboració; velocímetre

Q: - Completa el text amb els mots següents:

bossa, arriba, sobretot, semblant, arbre, destorben, baixo, branques

Soc el cuc del pi, també conegut amb el nom de processionària del pi. Quan és hivern visc en una mena de [...] de cotó, [...] als núvols de sucre que venen a les fires, a les [...] d’alguns arbres, [...] del pi. Quan [...] la primavera, [...] pel tronc de l’[...] amb filera perquè si els ocells ens veuen, que ens confonguin amb branques de l’arbre. Tenim el vestit taronja fosc i ple d’un pèl molt petit, que es dispersa per l’aire si ens [...], i podem provocar picor d’ulls, irritació de la pell o coïssor.

Celades, Montse. La revista del zoo de Barcelona (gener 2016, adaptat)
A: bossa; semblant; branques; sobretot; arriba; baixo; arbre; destorben

Q: Omple els buits amb el singular o el plural dels sintagmes següents.

La plaça roja | [...]
La llengua llarga | [...]
[...] | Les eugues blanques
La pasqua tràgica | [...]
Una franja groga | [...]
[...] | Les branques seques
A: Les places roges; Les llengües llargues; L'euga blanca; Les pasqües tràgiques; Unes franges grogues; La branca seca

Q: Omple els buits amb el singular o el plural dels sintagmes següents.

Ex: La coca dolça → Les coques dolces

L’adreça electrònica | [...]
La vaca cega | [...]
[...] | Unes platges idíl·liques
L’amiga simpàtica | [...]
L’aigua fresca | [...]
[...] | Les taronges dolces
A: Les adreces electròniques; Les vaques cegues; Una platja idílica; Les amigues simpàtiques; Les aigües fresques; La taronja dolça

Q: En català hi ha vocals i consonants modificades. Les vocals modificades són les que porten accent o dièresi, i les consonants modificades són la ç (ce trencada) i la l·l (ela geminada).

--> Per escriure la l·l amb punt volat, cal que premis:

[Image: Punt volat]

Afegeix ç o l·l a aquests grups de lletres per obtenir una paraula i escriu-la correctament.

abraada | [...] |  | iògic | [...]
amenaa | [...] |  | instaar | [...]
calotada | [...] |  | inteigència | [...]
coegi | [...] |  | llenol | [...]
dol | [...] |  | poen | [...]
escuró | [...] |  | tranquia | [...]
A: abraçada; il·lògic; amenaça; instal·lar; calçotada; intel·ligència; col·legi; llençol; dolç; pol·len; escurçó; tranquil·la

Q: Plurals de substantius i adjectius: canvis ortogràfics

El canvi de a per e en fer els plurals obliga, de vegades, a fer canvis a les lletres anteriors:

-ca → -ques |  | -ga → -gues |  | -gua → -gües
-ça → -ces |  | -ja → -ges |  | -qua → -qües

Escriu el plural dels mots següents a la graella, ordenats alfabèticament.

auca, balança, barreja, cega, dormilega, escorça, força, granja, llengua, màniga, oca, paraigua, pasqua, obliqua, taronja, túnica.

-ca → -ques |  | -ça → -ces |  | -ga → -gues |  | -ja → -ges
auques [...] [...] |  | [...] [...] [...] |  | [...] [...] [...] |  | [...] [...] [...]
-gua → -gües |  | -qua → -qües |  |  |  |
[...] [...] |  | [...] [...] |  |  |  |
A: oques; túniques; balances; escorces; forces; cegues; dormilegues; mànigues; barreges; granges; taronges; llengües; paraigües; obliqües; pasqües

Q: Escolta el dictat i completa els textos amb les paraules que hi falten:

 Àudio dictat fàcil

1. Les [...] són [...] i [...].
2. [...], [...]! [...] i [...] a en [...] i a la [...] que portin les [...].
3. [...] [...] [...]: tindràs mal de [...].
4. El Pep fa [...] per [...] ciutats d'Europa.
5. A mi no m'[...] [...] les [...] [...].

Text: Direcció General de Política Lingüística
Àudio: Dictats en línia
A: coques; calentes; ensucrades; Jaume; corre; Vine; digues; Pere; Carme; maletes; Menges; massa; taronges; panxa; turisme; diverses; agraden; gaire; patates; fregides

Q: - Escriu en imperfet d’indicatiu el text següent i podràs llegir l’inici de Quan la Terra era plana, de Toni Moras:

La vida a Rocafranca

Temps era temps, en un indret del continent europeu hi havia (HAVER-HI) un petit reialme habitat per camperols i pescadors governat per un rei. [...] (LIMITAR) amb el mar per una banda, la qual cosa [...] (EVITAR) discussions i embolics i, a l’interior, les fronteres no [...] (SER) gaire clares, perquè qui podia assegurar on [...] (ACABAR) un país, entre les muntanyes, rius i valls! Aquest fet [...] (OCASIONAR) que els reis dels reialmes veïins, més d’una vegada, ocupessin terres amb l’excusa que els [...] (PERTÀNYER). Ja podeu imaginar-vos que els successius reis del petit reialme no [...] (ESTAR) gens d’acord a perdre-les, malgrat que fossin pedregars i ermots, i cada vegada que [...] (HAVER-HI) una invasió dels habitants dels territoris pròxims, [...] (RECLUTAR) un exèrcit i vinga, som-hi!, a donar-se garrotades amb els invasors. A voltes [...] (GUANYAR) uns, a voltes els altres; això no obstant, el que [...] (ACOSTUMAR) a passar era que tots dos bàndols en sortissin ben mal parats.

Moras, T.(2004). Quan la terra era plana. Barcelona: Barcanova.
A: Limitava; evitava; eren; acabava; ocasionava; pertanyien; estaven; hi havia; reclutaven; guanyaven; acostumava

Q: Els substantius i els adjectius acaben amb -e quan són masculins (rellotge, periodisme, negre) i amb -a quan són femenins (poma, mirada, forta).

- Completa les frases amb el substantiu o adjectiu adequat, segons si és masculí o femení.

L’alumne | [...]
L’alumna | [...]
El carrer | [...]
La plaça | [...]
El braç | [...]
La mà | [...]
El càlcul | [...]
La descripció | [...]
El sofà | [...]
La cadira | [...]
El veí | [...]
La veïna | [...]
El text | [...]
La paraula | [...]
A: apte; apta; ample; ampla; esquerre; esquerra; exacte; exacta; incòmode; incòmoda; pobre; pobra; incorrecte; incorrecta
Gap 1 offers: apte; apta; es poden alternar les dues
Gap 2 offers: apte; apta; es poden alternar les dues
Gap 3 offers: ampla; ample; es poden alternar les dues
Gap 4 offers: ampla; ample; es poden alternar les duess
Gap 5 offers: esquerra; esquerre; es poden alternar les dues
Gap 6 offers: esquerra; esquerre; es poden alternar les dues
Gap 7 offers: exacte; exacta; es poden alternar les dues
Gap 8 offers: exacte; exacta; es poden alternar les dues
Gap 9 offers: incòmode; incòmoda; es poden alternar les dues
Gap 10 offers: incòmode; incòmoda; es poden alternar les dues
Gap 11 offers: pobra; pobre; es poden alternar les dues
Gap 12 offers: pobra; pobre; es poden alternar les dues
Gap 13 offers: incorrecte; incorrecta; es poden alternar les dues
Gap 14 offers: incorrecta; incorrecte; es poden alternar les dues

Q: Per saber si hem d’escriure a o e en posició àtona, hem de recórrer al mot primitiu.
- Ex: Pauet (derivat que duu vocal àtona) s’escriu amb a perquè Pau (primitiu, la a és tònica) s’escriu amb a.
- Ex: Peuet (derivat que duu vocal àtona) s’escriu amb e perquè peu (primitiu, la e és tònica) s’escriu amb e.

Classifica alfabèticament les parelles de paraules segons si s’escriuen amb a o amb e. Pensa abans en quin és el mot primitiu.

1. S'escriuen amb a: [...], [...], [...]
2. S'escriuen amb e: [...], [...], [...], [...], [...]
A: b*rcassa / emb*rcació; ll*mpec / llampegar; ret*llar / t*llada; b*stial / b*stiari; env*llir / v*llesa; f*rrer / f*rreteria; mist*riós / mist*riosament; t*ulada / t*uler

Q: Classifica els mots segons si el so de la e tònica és obert o tancat. Fes-ho segons l'ordre en què apareixen escrits.

Oberta (sona com mel): [...], [...], [...], [...], [...], [...], [...], [...], [...], [...].

Tancada (sona com vent): [...], [...], [...], [...], [...], [...], [...], [...], [...], [...]

Vídeos extrets de la Guies de pronunciació del català
A: arquitecte; arrel; belga; bistec; cert; col·legi; ingenu; novel·la; premi; terra; breu; cec; cistell; fer; festa; fuster; gent; menta; paper; tret

Q: Relaciona cada definició d’ull amb el seu exemple. En cas de dubte, busca la definició al diccionari: ull.
- Òrgan de la visió, el qual rep les imatges de l’exterior i les transmet al cervell a través del nervi òptic. | L'ull esquerre
- Mirada. | Girar els ulls per no veure una cosa
- Mirada vigilant. | Tenir l’ull sobre algú
- Forat, especialment el que travessa de part a part alguna cosa. | L’ull d’un pont
- Sot on neix un curs d’aigua. | L’ull d’una font

Q: Hi ha paraules que només tenen un significat, i n'hi ha d'altres que en tenen dos o més.

Si una paraula té dues o més accepcions (o sigui, dos o més significats) és polisèmica, i si només en tenen una, és monosèmica. Consulta el diccionari i digues si les paraules següents són polisèmiques o monosèmiques.

Ex: Eslora és monosèmica perquè només té una accepció i remer és polisèmica perquè en té dos o més.

[Image]
[Image]
- amagatall | monosèmica
- amagar | polisèmica
- autocar | monosèmica
- automàtic | polisèmica
- autopista | monosèmica
- efa | monosèmica
- llaç | polisèmica
- llaçada | monosèmica
- patinatge | polisèmica
- patinet | monosèmica

Q: En el català occidental es diferencien clarament les vocals a i e en síl·laba ÀTONA (ex: pagar - pegar), però en català oriental es pronuncien de la mateixa manera: amb vocal neutra.

En la síl·laba tònica en general no hi ha problemes de diferenciació: només en mallorquí i una part del menorquí neutralitzen la vocal tònica, així que pronuncien de la mateixa manera les paraules pera i para.

Vocal neutra:

Copia la paraula de cada parella que conté una a o una e àtones.

tria - triar              [...]
boca - bucal.        [...]
fàcil - facilíssim.   [...]
jove - jovent.        [...]
Roma - romà.      [...]
fulla - fullam.        [...]
verd - verdós.      [...]
alt - altitud.          [...]
rosa - rosat          [...]
fossat - fossa      [...]

Font dels àudios: Guies de pronunciació del català
A: tria; boca; facilíssim; jove; Roma; fulla; verdós; altitud; rosa; fossa

Q: Escolta el dictat i completa el text amb les paraules que hi falten.

Àudio del dictat

És [...]. L'olor de mar arriba fins al barri del [...], que és lluny de la [...]. Aquest [...] la colla fa un sopar a la [...]. Ell no sap si anar-hi. Volen fer [...] a la brasa allà mateix, a la [...]. També es [...] banyar al mar quan sigui fosc. A ell no li agrada [...] el peix. L'olor del peix, més aviat. I tampoc no li agrada tornar a casa amb les [...] [...] de sorra i la sal [...] a la pell. Però hi haurà la Carla, i la Carla sí que li [...]. [...] un pícnic sota un [...] a [...] amb ella, amb [...] de [...], [...] i flors, però no es pot [...] tot.

Text: Sònia Moll
Àudio: Dictats en línia
A: estiu; Carles; platja; vespre; Barceloneta; sardines; sorra; volen; gaire; butxaques; plenes; enganxada; agrada; Preferiria; arbre; soles; manteta; quadres; entrepans; tenir

Q: So de la o oberta i la o tancada

Font (oberta):

Fon* (tancada):

*Fon ve del verb fondre (desfer)

Fonts: GEIEC i Guies de pronunciació

Selecciona les files en què totes les paraules que es pronuncien amb o oberta, com font:
- foc, oli, miol, olla
- flor, juliol, tresor, bloc
- soci, roc, boira, agost
- noi, esposa, prosa, confort
- dona, cassola, mosca, col
A: foc, oli, miol, olla; flor, juliol, tresor, bloc; noi, esposa, prosa, confort

Q: Per saber si has d’escriure o/u a l’arrel d’un verb, cal que conjuguis la primera persona del present d’indicatiu, que contindrà aquesta vocal en posició tònica.
Ex: poso (1a persona) → posar (inf)

Escriu l'infinitiu corresponent a aquestes primeres persones del singular del present d'indicatiu.

poso: posar

acarono | [...]
escurço | [...]
ronco | [...]
abono | [...]
burxo | [...]
adobo | [...]
acluco | [...]
arracono | [...]
embosso | [...]
glopejo | [...]
A: acaronar; escurçar; roncar; abonar; burxar; adobar; aclucar; arraconar; embossar; glopejar

Q: Llegeix el text i contesta les preguntes.

Mal que ens pesi, la guerra ha estat un motor de canvi al llarg dels segles, tan important com ho han estat l'economia o els avenços tècnics. La política s'ha fet i desfet en funció dels èxits militars, les fronteres s'han bastit sobre objectius estratègics, la població ha patit trasbalsos provocats directament o indirectament per la guerra i els grans herois s'han fet un nom per les seves gestes en combat. Sense les batalles que ens han precedit, avui la història seria ben diferent.

Ferradellas, Víctor. “ 10 grans batalles de la història de Catalunya ”. Revista Sàpiens (Consultat juliol 2020)

1. Escriu les tres paraules seguides del text que s’escriuen amb b:
[...] [...] [...]

1. Busca en el text el mot que en el diccionari es troba entre els mots comarcal i combinació: [...]
2. Quines entrades hem de buscar al diccionari per saber quin significat tenen els mots “trasbalsos” i “batalles”? [...], [...]
A: bastit; sobre; objectius; combat; trasbals; batalla

Q: Escrivim les terminacions -ava, -aves, -ava, -àvem, -àveu, -aven a l’imperfet d’indicatiu dels verbs de la primera conjugació. Ex: cantava.

- Completa el text amb l’imperfet d’indicatiu dels verbs indicats. Compte, perquè no tots són de la primera conjugació.

Viola

[...] (ÉSSER) una nena rossa, amb un pentinat alt una mica exagerat per a una criatura, un vestit blau també massa gran, la faldilla que ara, aixecada pel gronxador, [...] (MOSTRAR) tot de puntes. La nena [...] (MIRAR) amb els ulls mig clucs i el nas enlaire, com si se li hagués acudit de mimar una dama, i [...] (MENJAR) una poma a mossegades, inclinant el cap cada vegada devers la mà que havia d’estrènyer la poma i estrènyer-se a la corda del gronxador, i es [...] (DONAR) empenta posant la punta de les sabatetes a terra cada vegada que el gronxador [...] (ÉSSER) al punt més baix del seu arc, i [...] (BUFAR) amb els llavis fragments de poma rosegada, i [...] (CANTAR).

Calvino, I (2017). El baró rampant. Barcelona: Ed. 62.
A: Era; mostrava; mirava; menjava; donava; era; bufava; cantava

Q: Escriu els substantius següents amb la bl o br que els falta.

aaçada | [...] |  | coustible | [...]
biioteca | [...] |  | comestie | [...]
ancor | [...] |  | descoiment | [...]
avor | [...] |  | doatge | [...]
oqueig | [...] |  | equilii | [...]
açalet | [...] |  | feesa | [...]
celeació | [...] |  | puicitari | [...]

Esciu els adjectius següents amb la mb o nv que els falta.

aiental | [...] |  |  |
coencional | [...] |  |  |
elemàtic | [...] |  |  |
eejós | [...] |  |  |
iatible | [...] |  |  |
iencible | [...] |  |  |
ioluntari | [...] |  |  |
miant | [...] |  |  |
siòlic | [...] |  |  |
verselant | [...] |  |  |
A: abraçada; combustible; biblioteca; comestible; blancor; descobriment; blavor; doblatge; bloqueig; equilibri; braçalet; feblesa; celebració; publicitari; ambiental; convencional; emblemàtic; envejós; imbatible; invencible; involuntari; minvant; simbòlic; versemblant