Title: Categoria per defecte en cat2n eso
Course: Llengua catalana i literatura 2n ESO 1r T

La categoria per defecte per a preguntes compartides en el context «cat2n eso».

Feedback shared by this category's questions, if right: La teva resposta és correcta.
Feedback shared by this category's questions, if partly right: La teva resposta és parcialment correcta.
Feedback shared by this category's questions, if wrong: La teva resposta és incorrecta.

Q: Els explica un conte cada nit.
A: Explica'ls un conte cada nit.

Q: avisar
A: avís

Q: Els textos que acabes de llegir són de tipus científic o no científic?
- científic
- no científic
A: científic

Q: Quin és el temps verbal que predomina en la cançó?
- Futur
- Present d'Indicatiu
- Condicional
- Present de Subjuntiu
A: Futur

Q: cafeteria
A: cafè

Q: Tots els convidats li fan el mateix regal.
- Vertader (Exacte! Pensaven que un sobret de sucre era el millor regal.)
- Fals (Crec que hauries de repassar la lectura.)
A: Vertader

Q: Quin és el temps verbal que predomina?
A: futur

Q: Els vaig deixar els esquís
A: Vaig deixar-los els esquís.

Q: La festa s'anima quan la mantega corregeix el registre al formatge de cabra.
- Vertader (Perfecte!)
- Fals (No estàs "a tope"!)
A: Vertader

La cançó parla del futur i que cal encarar el canvis sense por. En la situació actual que estem vivint, creieu que bufen temps de canvis? Reflexioneu i escriviu què us agradaria que canviés.

Durant un cop de vent s'han barrejat totes les paraules que teníem classificades. Ens ajudes a ordenar-les?

Q: A l'Àfrica s’originen la majoria de les llengües, però no totes.
- Vertader (Incorrecte. L'origen de totes les llengües és a l'Àfrica.)
- Fals (Correcte! L'origen de totes les llengües és a l'Àfrica.)
A: Fals

A la cançó es va repetint  el vers " Bufen temps de canvis". Explica què significa.

Q: El formatge de bola plora perquè vol ser de color blanc com els altres.
- Vertader
- Fals
A: Vertader

Q: Intenta esbrinar a quina varietat dialectal pertanyen cadascun dels textos següents.
- -No li assegure l’èxit, però faré el que puga per trobar la seua filla. -Li ho agraïsc enormement -féu l’home, molt reconegut. -Jo tinc una minuta… -És clar -s’avançà Solapenya- que pense pagar-li la faena. No repararé en despeses. -Entenga’m -intentà aclarir el detectiu- açò és un treball nou per a mi. Fins ara no treballava al tant per cent del material recuperat. Ferran Torrent, Penja els guants, Butxana. | valencià
- Una vegada em va visitar un venedor de forats a domicili. De moment vaig dir-li que estava servit, que més aviat em feia falta un producte (entre material i espiritual) per tapar els que ja tenia. -Porto novetats -em respongué-. No hi perdrà res veient el mostrari, sense cap compromís. […] -S’enganxen a la paret i deixen veure l’habitació propera o la casa del costat, discretament i amb una gran nitidesa. Hi ha coses per les quals no passo, i vaig saltar enfurismat: -I ara! Això és immoral, no es pot tolerar que ho autoritzin. Li prohibeixo formalment que vengui ni un d’aquests forats als meus veïns de replà. Pere Calders, Tot s’aprofita | central
- D’es cap d’un parei de dies, sa madona li diu: -Te n’hauràs d’anar amb s’ase an es molí a veure si tenen sa farina feta, que es pa s’acaba, i se fa precís pastar. Se n’hi va, i sa farina ja l’esperava, dins es sac, feia dos dies. Prova de carregar-lo-se, i casi no li pogué fer deixar sa terra. -No res, diu ell, lo millor serà treure un parei de grapades de farina. Les treu, i es vent, que bufava ben fort cap a So Na Moixa, ja ho crec que les hi pren, i d’allà. -¿Així va això?, diu ell. De vent nostro! Que estàs tu de fener!… No, i cap a So Na Moixa, que la te n’has duita…No res, espera un poc, i la te’n duràs tota. Ja la deixaràs a sa madona… Pensa-hi, per amor de Déu! Jordi des Racó , L’amo de So Na Moixa | balear
- Una volta hi havia marit i muller, però eren de baixa gent i la muller era prenyada i voliva menjar sempre junivelt. Eren pobres i no se poriva comprar aquella quantitat que tenia plaier de menjar, i se n’anava sempre per los horts i per les campanyes si en poriva trobar. Un dia així caminant, veu aqueix hort de junivelt; a ella no li és pareixut ver, i se n’és entrada. En comença a menjar i se n’ha fet un’astimpanada. Quan era per se n’anar, li ixi aqueix Olcu, que li ha dit: -Qui t’ha dat l’olde de venir a menjar junivelt a l’hort meu? Ella ha dit: -Per caritat, no me faci arrès, que só prenyada, i tenc desig de menjar sempre junivelt. Pasqual Scanu, Rondalles | alguerès
- Hi havia qualques dies que l’Andreu s’havia ferit. Com el podien pas cuidar com cal a casa, l’havien portat a l’hospital, on són equipats. Mè l’han pas pogut salvar. En Jepe nos ho ha dit avui amb una veu trista mè conformada: “Se n’ha fet el pellot!” Si li havia pas fet pena en Jepe hauria dit: “Se n’ha fet l’esclop”. Ho sé, ara que hi pensi, que belleu podia dir també:”Se n’ha fet l’esclop” perquè cal, amb la mort, una petita distanciació irònica. Pere Verdaguer Comentaris sobre el vocabulari rossellonès | rossellonès
- Això és lo fumeral…pel fumeral hi surt lo fum…D’allò negre de dins del fumeral en diem estalzí, i ho llimpiàvem. Pos rascant-lo, en una argilaga. Lligàem una argilaga a una corda, i la un estirae de dalt i l’altre de baix, i així, i com que l’argilaga tot és de punxa, pos se quedae net…Ton oncle Manel en llimpiave. Pere Navarro, Els parlars de la Terra Alta | nord-occidental

Q: L'Alba no  estava segura que tot allò ho hagués fet aquells aparells misteriosos,
- Vertader
- Fals
A: Fals

Q: La discussió sobre l'amargor dels productes làctics va despertar el gat.
- Vertader (No! Revisa la lectura.)
- Fals (Exacte! es discutien sobre la blancor de la seva pell.)
A: Fals

Q: progressar
A: progrés

Q: El gat es va cruspir part dels convidats de la festa.
- Vertader (No! No en va deixar cap!)
- Fals (Correcte! Es va menjar totes les coses bones que hi havia al tercer prestatge.)
A: Fals

Q: Els dos protagonistes van trobar tothom mort, a excepció d'un gat.
- Vertader
- Fals
A: Fals

Q: La noia en trobar la Xica està esperançada de trobar algú,
- Vertader
- Fals
A: Vertader

Q: El guia us va ajudar en el recorregut
A: El guia va ajudar-vos en el recorregut.

Q: El gat es va convertir en un canari.
- Vertader (No! Es va tornar groc perquè va patir icterícia.)
- Fals (Exacte. Semblava un canari perquè patia icterícia.)
A: Fals

Q: avioneta
A: avió
Feedback ("avió"): genial

Q: - No podem alimentar-nos només de patates fregides industrials, però sí de casolanes.
- Vertader (No, ens faltarien molts nurient i tindríem problemes de salut.)
- Fals (Correcte. Ens faltarien molts nutrients i tindríem problemes de salut.)
A: Fals

Q: bestial
A: bèstia

Q: jty jtyjyrmk ytm
A: mgh ntn n n

Q: promesa
A: promès

Q: Busqueu una paraula de la mateixa família que hagi de dur accent:

maquineta [...]

cafeteria [...]

arrossada [...]

avioneta [...]

telefonar [...]

facilitar [...]

bestial [...]

progressar [...]

avisar [...]

canonada [...]
A: màquina; cafè; arròs; avió; telèfon; fàcil; bèstia; progrés; avís; canó

Q: - Les patates fregides són bones per als ossos.
- Vertader (No! Revisa el text.)
- Fals (Correcte! Les patates no contenen prou calci i se'ns tornarien trencadissos.)
A: Fals

Q: maquineta
A: màquina
Feedback ("màquina"): Molt bé

Q: Totes aquestes frases expliquen punts que apareixen en la narració El diaversari del iogurt, però estan desordenades.  Ordeneu-les segons l'ordre en què s'esdevenen en el text.
- L'autor presenta el iogurt, amfitrió de la festa.
- Es diferencia diaversari d'aniversari.
- El iogurt convida els seus amics a una festa per celebrar el seu diaversari.
- Els convidats arriben a la festa.
- Tothom felicita el iogurt pel seu aniversari.
- Sorgeix una polèmica sobre la correcció lingüística ( vulgarisme, barbarisme...)
- Els convidats endeguen una discussió sobre la seva blancor.
- Els convidats s'esveren i fan molt de xivarri.
- Els crits desperten el gat de la portera.
- El gat es menja tots els productes làctics que es troba al prestatge.
- El gat emmalalteix del fetge i es torna groc.
A: L'autor presenta el iogurt, amfitrió de la festa. / Es diferencia diaversari d'aniversari. / El iogurt convida els seus amics a una festa per celebrar el seu diaversari. / Els convidats arriben a la festa. / Tothom felicita el iogurt pel seu aniversari. / Sorgeix una polèmica sobre la correcció lingüística ( vulgarisme, barbarisme...) / Els convidats endeguen una discussió sobre la seva blancor. / Els convidats s'esveren i fan molt de xivarri. / Els crits desperten el gat de la portera. / El gat es menja tots els productes làctics que es troba al prestatge. / El gat emmalalteix del fetge i es torna groc.

Q: Escriviu els adjectius de significat contrari als de la llista següent, afegint-los el prefix IN- o IM-.

capaç [...]                    convenient [...]

crèdul [...]                    mortal [...]
pacient [...]           digne [...]

prudent [...]              pur  [...]

visible [...]                   complet [...]

existent [...]             determinat [...]

directe [...]              flexible [...]

possible [...]           quiet [...]

ofensiu [...]                voluntari [...]
A: incapaç; inconvenient; incrèdul; immortal; IMPACIENT; INDIGNE; imprudent; impur; invisible; iNcomplet; inexistent; indeterminat; inDiRecte; iNFlexible; iMPOssible; inquiet; inofensiu; INvoluntari

Q: abusar
A: abús

Q: Busqueu una paraula de la mateixa família que hagi de dur accent:

arrossada
A: arròs

Q: Els mots plans acabats en -en no s'accentuen.
- Vertader (No! S'accentuen els aguts acabats en -en.)
- Fals (Perfecte!)
A: Fals

Explica com descobreixes que estan sols al món en Dídac i l'Alba i ells encara no ho han descobert.

Q: - Una bona dieta ha de ser variada.
- Vertader (Exacte!)
- Fals (No! Torna a revisar el text.)
A: Fals

Q: - Les patates contenen sodi.
- Vertader (No! El sodi l'aporta la sal.)
- Fals (Correcte! El sodi l'aporta la sal.)
A: Fals

Q: - Les patates no contenen cap tipus de proteïna.
- Vertader (Incorrecte! En contenen però poques.)
- Fals (correcte! En contenen però poques.)
A: Fals

Q: Busca en el text dos sinònims del verb menjar i escriu-los.

1. [...]
2. [...]
A: endrapar; cruspir

Q: Llegeix el capítol sobre els textos conversacionals abans de començar a respondre el qüestionari.

En el còmic hi predomien els recursos de la  llengua oral
- Vertader (Molt bé!)
- Fals
A: Vertader

Busca en el text 3  paraules amb:

     - dígraf:

     - diftong creixent:

     -diftong decreixent:

     - hiat

Q: La teva intervenció ha tornat tèrbol aquest assumpte.
A: enterbolit

Q: content
A: acontentar

Q: Les vocals neutres del següent fragment del text han desaparegut. Escriu-les

El problem[...]  és el procés al qual se sotmeten abans de tornar-se pals de patata cruixents i d[...]urats sobre el teu plat. Els bars i restaurants l[...]s compr[...]n a empreses que pel[...]n patat[...]s a grans fàbriqu[...]s, les precouen amb oli i les congel[...]n abans que al restaurant les des[...]mp[...]quetin, les fregeixin en un oli massa fet s[...]rvir i sovint hi posin massa sal. Si no es pr[...]paren fresqu[...]s i ben fetes, les patate_s fr[...]gides, per desgràci[...] no són una font d’alim[...]ntació gair[...] bon[...]. I no canvi[...] res el fet d’abocar-hi una gen[...]ros[...]  r[...]ció de quetxup al  d[...]munt.
A: a; a; e; e; e; e; e; e; e; a; e; e; e; e; a; e; e; a; a; e; a; a; a

Pensa de quin menjar t’agradaria alimentar-te en exclusivitat. Escriu el per què i  Informa’t de què aporta al nostre cos i digues quines mancances tindries.

Q: profund
A: aprofundir

Q: feble
A: afeblir

Q: lent
A: alentir

Q: segur
A: assegurar

Q: Estira'ls les orelles pel seu aniversari
A: Els estira es orelles pel seu aniversari.

Q: barat
A: abaratir

Q: Em va donar un document.
A: Va donar-me un document.

Q: llarg
A: allargar

Q: arrosada
A: arròs

Q: Col·loca cada mot al seu lloc corresponent:
- Zone 1 | anàlisi
- Zone 2 | pulmó
- Zone 3 | futbol
- Zone 4 | cardíac
- Zone 5 | exàmens
- Zone 6 | examen
- Zone 7 | carrer
- Zone 8 | trencaclosques
- Zone 9 | paradís
- Zone 10 | vostè
- Zone 11 | història
- Zone 12 | omòplat
- Zone 13 | pèsol
- Zone 14 | handbol
- Zone 15 | florista
- Zone 16 | imprès
- Zone 17 | segon
- Zone 18 | algú
- Zone 19 | olimpíada
- Zone 20 | espàtula
- Zone 21 | xandall
- Zone 22 | atmosfera
- Zone 23 | satèl·lit
- Zone 24 | Himàlaia
- Zone 25 | accent
- Zone 26 | vigorós
- Zone 27 | magnètica
- Zone 28 | telèfon

Q: Els núvols han fet tornar fosc el dia.
A: enfosquir

Q: Va posar-se malalt el mes passat.
A: emmalaltir

Q: Cal fer més gran aquesta sala.
A: engrandir

Q: Els cotxes també s'han tornat més cars.
A: encarit

Q: En Joan s'ha fet molt vell.
A: envellit

Q: Tothom s'ha posat trist
A: entristit

Q: Haureu de fer més petita aquesta habitació.
A: empetitit

Q: El fum ha fet tornar negra la paret .
A: ennegrit

Q: Cada vegada que em veu es torna pàl·lid.
A: empàl·lideix

Q: clar
A: aclarir / clarejar

Q: Digues quins són els diferents tipus de nutrients:
- greixos,hidrats, vitamines, minerals i proteïnes.
- vitamines, minerals i proteïnes.
- greixos,hidrats, vitamines, minerals i làctics.
A: greixos,hidrats, vitamines, minerals i proteïnes.

Q: Digues un sinònim del mot subratllat:

havia alçat el cap
A: aixecat

Q: Completa aquesta predicció extreta de L'any que el meu avi va veure ploure, de Tomàs Molina, escrivint les formes no personals següents en l'espai buit corresponent i amb el temps verbal adequat:

accelerar | constituir
haver | ser
tenir | arribar
estar | poder
suposar | tractar

El canvi climàtic [...] motor enorme per al desplegament i el creixement de l'economia mundial. En això no hi ha cap dubte, i no es tracta d'una simple exclamació optimista. El segle XXI [...] ple de noves oportunitats, expectatives econòmiques i de mercats emergents. A escala local, hi [...] perills i fins i tot problemes greus en alguns països del món, però es [...] només d'un nombre limitat de casos [...] sorgir nous conflictes armats a causa de tensions internes, que [...] una  aturada també per al desplegament econòmic, però des del punt de vista global, l'economia [...] l'oportunitat  d'aprofitar l'empenta dels canvis de paradigmes que [...] amb aquest segle i de la mà del clima canviant.
La primera transformació important [...] l'energètica. Ja fa uns quants anys que ens trobem ficats de ple en aquest procés, però la situació s' [...]  cap a un futur a curt termini.

                                      Tomás Molina, L'any que el meu avi va veure ploure. Columna Edicions.
A: constituirà; estarà; haurà; tractarà; Poden; suposin; tindrà; arribaran; serà; accelerarà

Q: Després d'haver llegit la lectura, digues si les següents afirmacions són certes o falses:

Els iogurts celebren aniversaris.
- Vertader (Correcte!)
- Fals
A: Fals

Acabes de visionar un vídeo on el final era molt brusc i trist.

Escriu el final de la història utilitzant només emoticones (la teva història serà a partir del segon 56) .

Q: Quants àpats són aconsellables que fem al dia?
- 5
- 3
- 4
A: 5

Q: maquineta
A: màquina

Q: La comunicació oral només aporta la informació el missatge del receptor.
- Vertader
- Fals
A: Fals

Q: El protagonista celebra el seu setè diaversari.
- Vertader (Llàstima! Té nomé 5 dies de vida.)
- Fals (Èxacte! Només té 5 dies de vida.)
A: Fals

Q: Torna a escriure aquestes frases canviant la posició de pronom feble:

1. He d'anar-los a buscar.
A: Els he d'anar a buscar.

Q: El llenguatge dels emoticones és com tots els llenguatges,cal compartir-lo per no crear confusions.
- Vertader
- Fals
A: Vertader

Q: Busca un sinònim adequat:

1. Una vegada hi havia  un iogurt que va celebrar [...] el seu diaversari.
2. Va celebrar-lo amb una gran festa. [...]
3. I la llet que era coqueta [...]es va estarrufar [...] tota  cofoia [...]
4. Es va posar a plorar disgustat [...]
5. Va dir amb un to d'amenaça [...]
6. Va beure un glop [...] de llet.
7. Però quin guirigall [...] !
A: commemorar; celebració; presumida; va envanir-se; satisfeta; amoïnat; advertiment; xarrup; xivarri
Gap 1 offers: va bramar; destacar; commemorar
Gap 2 offers: moixana; amoreta; celebració
Gap 3 offers: satisfeta; es va envanir; presumida
Gap 4 offers: satisfeta; presumida; va envanir-se
Gap 5 offers: presumida; es va envanir; satisfeta
Gap 6 offers: enfadat; empipat; amoïnat
Gap 7 offers: condiciona; terror; advertiment
Gap 8 offers: un trago; tros; xarrup
Gap 9 offers: soroll; xivarri

Q: El gat va ser convidat a la festa.
- Vertader (Noooo! El gat va esgarrar la festa.)
- Fals (Correcte!)
A: Fals

Q: avioneta
A: avió

Q: Pots explicar el motiu per què  són diferents si es refereixen a la mateixa persona?
A: jo es transforma en mi quan va darrere d'una preposició.

Q: L'objectiu fonamental de qualsevol llengua és la comunicació.
- Vertader
- Fals
A: Vertader

Q: Hi havia convidats vinguts de tot arreu.
- Vertader (Correcte!)
- Fals (El roquefort i el camembert venien de molt lluny.)
A: Vertader

Q: telefonar
A: telèfon

Q: Els mots esdrúixols s'accentuen tots.
- Vertader (Molt bé!)
- Fals (Sempre!)
A: Vertader

Q: Escriu els pronoms personals febles que apareixen en el text.
A: et
Partly right: s' (67%); m' (33%)

Q: Quantes fruites hem de menjar al dia?
- 4
- 1
- 3
A: 3

Q: Completa la cançó i fes les activitats proposades a continuació:

Compta amb mi en l'últim sospir de la nit
i en el primer alè del dia.
Als teus llavis, quan badallis,
compta amb mi.

Compta amb mi quan s'oxidin els dies
i si la boira entela els vidres
dels teus somnis, quan no els trobis,
compta amb mi.

I tu i jo, en una ciutat gelada
desfent la neu a dins dels teus llençols.
I tu i jo, fins que se't curin les ales
jo seré aquí espantant els teus malsons.

Compta amb mi en els dies de lluita
si l'esperança et descuida.
Als mals passos hi haurà uns braços,
compta amb mi.

I tu i jo, en una ciutat gelada
desfent la neu a dins dels teus llençols.
I tu i jo, fins que se't curin les ales
jo seré aquí espantant els teus malsons.

1. Escriu els pronoms personals forts que apareixen en el text.
A: jo
Partly right: ell (75%); elles (50%); mi (25%)

Q: avançaven de pressa
A: ràpidament

Q: El registre lingüístic dependrà del canal, és a dir, del mitjà amb què es vehicula el missatge.
- Vertader (No! Dependrà de la relació interpersonal entre l’emissor i el receptor.)
- Fals
A: Fals

Q: Digues si ies afirmacions següents són veritables o falses

1. James McGuire era reporter del Chicago Times i va assassinar un policia.
- Vertader (No! Va demostrar que l'únic testimoni dels fets havia mentit.)
- Fals (Correcte! Va demostrar que l'únic testimoni dels fets havia mentit i va alliberar els presumptament culpables.)
A: Fals

Q: Què ens aporten els greixos i els hidrats de carboni?
- energia
- Ens ajuden a a estar sans
- Formen estructures.
A: energia

Q: 2. James McGuire va sortir a la pelicula Call

Northside 777.
- Vertader (Incorrecte! Va sortir en Keeler, interpretant-se a ell mateix.)
- Fals (Correcte! Va sortir en Keeler, interpretant-se a ell mateix.)
A: Fals

Q: Classifica el mots que apareixen en el text:
- aleshores | compost
- profunditats | derivat
Also offered: --

Classifica els ingredients amb accet gràfic, segons corresponquin aparaules agudes, planes o esdrúixoles.
Also offered: xampinyó; salmó; tomàquet; espàrrec; carabassó; tàperes; albergínia

Q: 4.  James Stewart va assassinar Henry Hatha
way en el rodatge de la pelicula Call Northside 777
- Vertader (Incorrecte!)
- Fals (Correcte.)
A: Fals

Q: 8. El polígraf serveix com a prova concloent davant d'un jurat?
- Vertader (No! A vegades es produeixen falsos positius i genera seriosos dubtes de credibilitat.)
- Fals (Correcte! A vegades es produeixen falsos positius i genera seriosos dubtes de credibilitat.)
A: Fals

Q: Omple els buits d'aquestes frases amb el pronom relatiu adequat (amb preposició o sense):

RECORDA:

Les formes el que, la que , els que i les que només són correctes si l'article es pot substituir per un demostratiu.

1. No ha trobat el llibre[...]  li vas deixar.
2. El senyor Martínez, [...] va ser el meu mestre, s'ha jubilat.
3. La casa  [...] vivia quan era petita ha estat enderrocada.
4. La noia,[...] vam conèixer l'estiu passat, vindrà al nostre institut.
5. Les cassoles [...]vas fer servir per fer xocolata s'han cremat..
6. La fotografia  [...]parleu la vaig fer jo.
7. Quedem al lloc [...]vam quedar l'altre dia
8. La colònia [...] gastes fa molt bona olor.
9. Les històries [...] conduïa l'autobús era molt antipàtic.
A: que / el qual; el que / qui; en la qual / en què / on; qui / la qual; les quals / que; de la qual / de què; on / en què / en el qual; que; que / } escrius són molt originals.<br></li><li> L'home {1:SHORTANSWER: / qui / que / el qual

Q: Què ens aporten les vitamines i els minerals?
- Ens apoten energia.
- Ens ajuden a estar sans.
- Formen estructures.
A: Ens ajuden a estar sans.

Q: Quines sigles equivalen a platet volador? Què significa cada lletra?
A: OVNI, objecte volador no identificat

Q: 4. La policia federal va instal·lar polígrafs en

moltes comissaries
- Vertader (Correcte!)
- Fals (Incorrecte!)
A: Vertader

Q: Després d'haver llegit un fragment del Mecanoscrit del segon origen ,digues si les següents afirmacions són certes o falses.

L'Alba es va llançar a l'aigua perquè el cel va començar a vibrar.
- Vertader
- Fals
A: Fals

Q: Quan hem de menjar cereals?
- Per esmorzar.
- A cada àpat.
- per dinar.
A: A cada àpat.

Q: 5. Moites empreses privades comprovaven si eren estafades pels seus treballadors amb aquest invent
- Vertader (Perfecte!)
- Fals (Noooo!)
A: Vertader

Q: 6. L'assassinat del policia es va produir l'any 1932
- Vertader (Correcte! El 1944 va indagar sobre un assassinat produït dotze abans.)
- Fals (Incorrecte! El 1944 va indagar sobre un assassinat produït dotze abans., de manera que tenim 1944 -12 ,el resultat és 1932.)
A: Vertader

Q: El creador inicial del polígraf va ser:
- John A. Larson
- Leonard Keeler
- James McGuire
- John E. Reid
A: John A. Larson

Q: De cop les aigües es van calmar i la noia va treure en Dídac de l'aigua mentre els altres nois fugien corrents.
- Vertader
- Fals
A: Fals

Q: El polígraf té un origen...
- militar
- econòmic
- mèdic
- astrològic
A: mèdic

Q: Qui és considerat el pare del polígraf per les adaptacions que va realitzar al polígraf inicial?
- Joh A Larson
- Leonarde Keeler
- John E. Reid
- James McGuire
A: Leonarde Keeler

Q: Com a obtenir publicitat el creador del poligraf?
- Fent anuncis a la premsa.
- Fent anuncis a la ràdio
- Fent anuncis a les tanques publicitàries.
- Amb una pel·lícula
A: Amb una pel·lícula

Q: Per què anaven descalços els  que se sotmetien a la prova del polígraf?
- Per fer contacte amb el terra.
- Per evitar trampes
- Per controlar els sensors dels peus
- Per no esborrar els registres del polígraf.
A: Per evitar trampes

Q: 7.Quina professió tenia el principal sospitós dels assassinats de Cleveland
- Era policia
- Era bibliotecari
- Era professor
- Era metge
A: Era metge

Q: Aparella els substantius següents de manera que en surtin 10 parelles de sinònims:
- guany | benefici
- descans | repòs
- firma | signatura
- ferrocarril | tren
- rapidesa | celeritat
- gat | felí
- ximpleria | bajanada
- criatura | infant
- hàbitat | medi
- diferència | discrepància

Q: Indica què significa " que canvia constantment."
- voluble
- soluble
- dissoluble
- resoluble
A: voluble

Q: Assenyala quin és el derivat verbal de l'adjectiu las.
- lasser
- lassar
- lasserar
- lessar
A: lassar

Q: A quin significat correspon el significat abassegador?
- Que porta a la bassa.
- Que ho omple tot.
- Que ho abonyega tot.
- Que es fatiga de tot.
A: Que ho omple tot.

Q: Digues si són vertaderes o falses les següents afirmacions:

1. Moltes cultures expliquen històries similars de l'origen de les llengües.
- Vertader (Correcte. Moltes d'elles expliquen que us déu enfadat crea discòrdia entre els humans.)
- Fals
A: Vertader

Q: Assenyala amb quin adjectiu relacionaries el mot palplantat segons el que pots entendre en el text.
- furiós
- ràpid
- immòbil
- enutjat
A: immòbil

Q: El significat de Babel és discòrdia.
- Vertader (No! Significa confusió.)
- Fals (Correcte! Significa confusió.)
A: Fals

Q: MAI, Jacob. El transport del futur

En el futur no hi ha lloc per a l’automòbil contaminador d’avui. El futur és del cotxe elèctric. Els cotxes seran petits, de  forma cúbica, de material plàstic transparent i llis, sense ornaments. Per la seva forma i el poc espai que ocuparan seran senzills d’aparcar i emmagatzemar. Els “cub-mòbils” seran vehicles silenciosos, de gran eficàcia, i ben aviat ens faran oblidar els sorolls i les males olors dels automòbils que fan avui, de les ciutats, concentracions inhumanes i altament contaminades.

Els “cub-mòbils” funcionaran amb bateries que emmagatzemaran de 8 a 10 vegades més energia que els d’avui. Probablement les més populars seran les de suspensió d’aigua que podran carregar-se a les estacions de servei, en els minuts escassos que triguen avui per a omplir-nos el dipòsit de benzina. En les ciutats hom no podrà circular-hi a més de 50 k/hora, però avui ho fem a 15 k. El tràfic no es deturarà per res perquè els creuament es faran a diferent nivell. No hi haurà semàfors i els cotxes seran de lloguer, una mena de taxis d’autoservei.

Aquests “Taxi-cub- mòbils” es dirigiran electrònicament i romandran adherits magnèticament a una cadena transportadora situada sota les calçades, fent una lenta processó a l’espera de clients. El client, com aquell que avui puja a un autoxoc de fira, col.locarà la seva tarja de crèdit plastificada a una ranura, obrirà la porta i posant-se al volant petjarà l’accelerador. El “cub-mòbil” s’apartarà de la cadena transportadora i iniciarà el seu recorregut. Si el viatger va als afores podrà conduir a la seva manera, però si ha de creuar les avingudes principals, s’adaptarà al sistema automàtic de circulació després d’indicar el seu destí a la computadora central. Quan arribi a destí, deixarà el vehicle a l’aparcament mòbil més proper.

Per carretera el cotxe elèctric circularà per conducció programada. El viatger a la ciutat “A” (procedència) introduirà una tarja a la computadora del vehicle a la qual hi haurà indicat el nom de la ciutat “B” (destí). El cotxe es traslladarà al lloc previst de manera automàtica, pel trajecte més curt i sense que el passatger hagi de preocupar-se de res. Cotxes així ja han estat provats als Estats Units, en carreteres especials. Els homes del futur no tindran problemes amb l’examen de conduir, ja que els carnets no seran necessaris.
- horòscop
- prototips
- previsions econòmiques
A: prototips

Q: El canvi climàtic amenaça quilòmetres de platges i deltes a Catalunya i els ecosistemes del Pirineu

El sud d'Europa i la Mediterrània en general són una de les zones del planeta més vulnerable als efectes del canvi climàtic, segons l'informe de l'ONU. L'estudi preveu que a finals de segle el mar pujarà mig metre i provocarà una retirada de la costa d'entre  20 i 40 metres. A Catalunya, les platges i els deltes són els més amenaçats. I també els ecosistemes del Pirineu. L'augment de la temperatura posarà en perill més de la meitat de les espècies animals i vegetals que ara l'habiten.

El nivell del mar pujarà mig metre i la línia de costa retrocedirà de 20 a 40 metres, i farà que moltes platges desapareguin. Poques pluges, però torrencials, augment de temperatures, sequera, augment del perill d'incendis. Són algunes de les previsions per al sud d'Europa que dóna un informe de les Nacions Unides sobre el canvi climàtic.

La península Ibèrica patirà de ple els principals impactes durant aquest segle i Espanya es veurà molt afectada, però amb diferències entre zones. Catalunya surt ben parada pel que fa a les temperatures. Si al centre i a l'oest de la Península augmentaran de quatre a vuit graus, a Catalunya només augmentaran de dos a quatre graus. I les precipitacions tampoc disminuiran tant com al sud, on plourà un 40% menys. Però, en canvi, els ecosistemes dels Pirineus patiran molt per l'augment de temperatures, i les platges i deltes seran els grans perjudicats.

El canvi climàtic farà créixer les diferències entre regions a Europa i el sud serà el gran perdedor. Al nord tindrà alguns efectes positius, per exemple, augmentaran les reserves d'aigua i la productivitat de boscos i collites. En canvi, al sud, el cabal dels rius pot baixar fins al 80% a l'estiu, i el potencial hidroelèctric disminuir fins a la meitat. Pel que fa al turisme, la falta de neu farà caure el d'hivern, però en canvi s'espera que el turisme de platja es mantingui canviant de temporada, i es convertirà en una destinació de primavera i tardor, però no d'hivern.

Ara, en contacte amb les comunitats autònomes se seguirà treballant per aconseguir dades més locals, i des del govern espanyol es considera un element molt positiu que la Generalitat hagi posat en marxa una estructura administrativa dedicada al canvi climàtic.

Font: http://www.telenoticies.cat/pnoticies/notItem.jsp?item=noticia&idint=184951
- climàtiques
- cartes astrals
- programes electorals
A: climàtiques

Q: Les llengües viatgen i evolucionen amb els seus parlants.
- Vertader (Cert!)
- Fals (Incorrecte!)
A: Vertader

Q: Font : infoK emès per Tv3 el 27/02/2018
- meteorològiques
- prototip
- profecia
A: meteorològiques

Q: Aparella els verbs següents de manera que en surtin 10 parelles de sinònims:
- anunciar | pronosticar
- reposar | descansar
- etzibar | pegar
- enxampar | atrapar
- decorar | guarnir
- saltar | botar
- explicar | aclarir
- enraonar | parlar
- atrevir | gosar
- xocar | topar

Q: [Image]

               Font: https://www.tentacle.cat/
- previsions econòmiques
- previsions polítiques
- programes electorals
A: previsions econòmiques

Q: Al llarg de la cançó escoltem moltes paraules que fan referència a l'àmbit del lèxic.
Aparella cada paraula amb el seu significat. Si no recordes el significat , busca al diccionari.
- polisèmia | Propietat per la qual una unitat lèxica té més d’un significat.
- barbarisme | Forma lèxica d’origen estranger que no es considera assimilada a la llengua pròpia.
- palíndrom | Mot, frase, que és igual llegit d’esquerra a dreta que de dreta a esquerra.
- anagrama | Transformació d’un mot o d’una frase en un altre per la transposició de les seves lletres.

Q: Completa la lletra de la cançó Temps de canvis de la cantant Beth i després reflexiona.

Avui [...]un passeig

Per totes aquelles cançons que van venir

I d'altres que [...]i que ja no[...]

Compartir amb mi,

Ni cantar amb mi com abans

Bufen temps de canvis deia al vent,

Avui [...]en el balcó un vespre més

Mirant com el temps com sempre [...] el temps.

Mai no n'[...],

Però què li vols dir, pobre [...]!

Bufen temps de canvis, però no hem de tenir [...],

és un temps de canvis que en porta de [...]

Bufen temps de canvis, de mirar-se l'esquena

I comptar una a una les ferides d'aquests anys

Bufen temps de [...].

Avui ens [...]el cap

Pensant què podríem haver fet molt millor

Tot allò que vam fer tan bé [...]

Però sé que [...]

Apreciar la meva bona [...]…
A: farem; vindran; podràs; ajaguda; va perdent; aprendrà; temps; por; millors; canvis; trencarem; com vam poder; sabràs; voluntat

Q: Relaciona cada adjectiu amb l'antònim corresponent:

1. net [...]
2. lent [...]
3. nou [...]
4. tort [...]
5. estret [...]
6. moll [...]
7. pesat [...]
8. ple[...]
9. tou [...]
10. modern [...]
A: brut; ràpid; vell; dret; ample; sec; lleuger; buit; dur; antic

Q: La professora ens ha explcat que a l'edat mitjana els matrimonis eren una imposició.

I els trobadors recitaven poemes on el tema era la fin'amors.

Què significa fin'amors?  [...]
A: amor adúlter

Q: Els trobadors eren músics i [...]  medievals que [...] els seus propis versos i [...] a les [...]

Els trobadors recitaven en llengua [...] , que en aquell temps era la llengua de la poesia. Era la llengua [...]

De què parlen  els seus poemes?

Molt sovint parlen de l'amor a una [...].

On s'ambienten els poemes?

Els poemes s'ambienten a la [...].d'un noble. Les dames a qui adreçaven els seus poemes pertanyien a la [...]  Fins i tot els trobadors sovint eren nobles.
A: poetes; componien; interpretaven; corts reials.; occitana o provençal; vulgar.; dama casada.; cort; noblesa.

Q: Completa les oracions amb el sinònim parcial de la parella més adequat al context.

De l'institut fins  a casa hi ha un bon
- tros
- fragment
A: tros

Q: Indica quines afirmacions són certes.

1. Els trobadors escriuen les seves poesies en occità.
- Vertader (Correcte! Era la llengua de prestigi dela poesia trobadoresca.)
- Fals (Incorrecte. Era la llengua de prestigi dela poesia trobadoresca.)
A: Vertader

Q: El neozelandès Quentin Atkinson va analitzar 504 llengües i no les va poder relacionar totes entre elles.
- Vertader (Sí, les va poder relacionar i fins i tot matemàticament cada una d'elles indicava quina altra llengua l'havia influït més.)
- Fals (Incorrecte! Les va poder relacionar i fins i tot matemàticament cada una d'elles indicava quina altra llengua l'havia influït més.)
A: Fals

Q: 3. Totes les poesies dels trobadors tracten sobre l'amor.
- Vertader (Incorrecte! No només escriuen sobre l'amor cortès sino que també ataquen o lloen als reis.)
- Fals (Correcte! No només escriuen sobre l'amor cortès sinó que també ataquen o lloen als reis.)
A: Fals

Q: Completa les afirmacions següents:

- El català parlat al Principat d'Andorra pertany a la variant [...].

- S'exclou la Vall d'Aran del dialecte nord-occidental perquè no s'hi parla el català sinó l'[...], que és un dialecte de l'occità.

-El català [...] és el dialecte que té més parlants, concentrats a la ciutat de [...]  i rodalies ( hi viu el 80€de la població de Catalunya).

- El català parlat a la ciutat de l'Alguer presenta moltes interferències del [...],  que és la llengua que es parla a l'illa de Sardenya, i de l'[...], que és la llengua oficial.

- El rossellonès és la variant que s'estén del nord de la frontera política amb ([...] . Es calcula que menys d'un 65% de la població entén el català  i encara menys el saben parlar).

-Parlat al País Valencià per uns 2 milions de persones, el [...] és el dialecte més nombrós de la llengua després del català central
A: nord-occidental; aranès; central; Barcelona; sard; italià; França; valencià

Q: 4. El trobador fa servir el senhal per a amagar el nom real de la dama.
- Vertader (Correcte! Amaga el nom de la dama perquè era una dona casada.)
- Fals (Inorrecte! Amaga el nom de la dama perquè era una dona casada.)
A: Vertader

Q: 5. Els lausengièrs ajuden la dama a aconseguir l'amor del trobador.
- Vertader (Incorrecte! Són els que ajuden als marits i els avisen de les intencions dels trobadors.)
- Fals (Correcte! Són els que ajuden als marits i els avisen de les intencions dels trobadors.)
A: Fals

Q: En el text que acabes de llegir apareix un giny que en el seu dia van haver de donar-li un nom: el polígraf.

Explica com està formada aquesta paraula.
- poli + graf. És una paraula composta.
- poli + graf. És una paraula derivada.
- polígraf. És una nova paraula, un neologisme.
A: poli + graf. És una paraula derivada.

Q: Visualitza el reportatge del telenotícies  sobre l'ús del mòbil i digues si les afirmacions són vertaderes o falses.

Font: fragment del TN de Tv3 emès el 04-08-2012

1. Els mòbils avui en dia només serveixen per parlar.
- Vertader
- Fals
A: Fals

Q: 6. L’activitat pròpia d’un trobador consistia a compondre; en canvi, l’activitat pròpia d’un joglar consistia a cantar.
- Vertader (Incorrecte! No tots els trobadors anaven acompanyats d'un joglar.)
- Fals (Correcte! No tots els trobadors anaven acompanyats d'un joglar.)
A: Fals

Q: 2. La nomofòbia és la por irracional a sortir de casa sense el telèfon mòbil.
- Vertader
- Fals
A: Vertader

Q: 7. Els poetes catalans componien les seves poesies a la manera dels trobadors occitans perquè la lírica trobadoresca gaudia d’un gran prestigi
- Vertader (Correcte!)
- Fals (Incorrecte!)
A: Vertader

Q: 3. Les aplicacions que poden facilitar més la manera de comunicar-se són les xarxes socials i la missatgeria instantània.
- Vertader
- Fals
A: Vertader

Q: Tria l'antònim més adequat per al mot senyalat en cada oració.

1. Aquell cambrer té tendència a servir els purés clars. [...]
2. Ens agraden molt la roba i els complements de colors vius [...]
3. Els animals del terrari del parc zoologic estan tots vius. [...]
4. Molt sovint els individus del nord d'Europa tenen els ulls clars.[...]
5. Els missatges que envia acostumen a ser molt clars.[...]
6. Aquells nois ho han entès a la primera: són molt vius! [...]
A: espessos; apagats; morts; foscos; confusos; curts

Q: 8. La manera com els trobadors tracten les relacions amoroses  reflectia algunes de les regles socials de l'edat mitjana, que prenien com a norma general la fidelitat, la cortesia i el vassallatge.
- Vertader (Genial!)
- Fals (Incorrecte! Convé que repassis una mica el tema.)
A: Vertader

Q: 4. La missatgeria instantània permet una relació asíncrona.
- Vertader
- Fals
A: Vertader

Q: 9. La gilós és el nom que rep la dama poderosa de la qual el trobador s'ha declarat servent.
- Vertader (Incorrecte! És la midons. El gilós és el nom que rep el marit de la dama.)
- Fals (Correcte! És la midons. El gilós és el nom que rep el marit de la dama.)
A: Fals

Q: 5. Els amics de les xarxes socials són ben iguals que els de la vida real.
- Vertader
- Fals
A: Fals

Q: 6. Actualment agrada l' extimitat, és a dir, fer externa la meva intimitat.
- Vertader
- Fals
A: Vertader

Q: Isaac Asimov s'imaginava que el 2014 seria un món automatitzat?
- Vertader (Incorrecta! El món que s'imaginava era semiautomatitzat.)
- Fals (Correcta! El món que s'imaginava era semiautomatitzat.)
A: Fals

Q: 10. El plany està dedicat a un personatge difunt de certa importància, és un cant de lament i lloança a les virtuts del mort.
- Vertader (Correcte!)
- Fals (Incorrecte!)
A: Vertader

Q: 7.  La nomofòbia es produeix quan no vols estar connectat permanentment perquè et sents espiat i perseguit.
- Vertader
- Fals
A: Fals

Q: Isaac Asimov es dedicava a
- escriure ciència ficció
- enginyer industrial
- programador informàtic
A: escriure ciència ficció

Q: 8. Els mòbils intel·ligents estan modificant les relacions entre les persones.
- Vertader
- Fals
A: Vertader

Q: Llegeix el jurament de fidelitat:

Jo, [nom i dades del vassall], us juro a vós, senyor meu [nom i dades del senyor], que d’ara endavant, mentre visqui, us seré fidel i us ajudaré, sense cap mal enginy ni cap engany, contra tots els homes i dones que us volguessin prendre l’honor. I us seré Fidel en totes les coses, tal com un home Fidel ho ha de ser amb el seu bon senyor.

Contesta aquestes preguntes:

1.  Qui fa el jurament?
A: el vassall

Q: 9. Les noves tecnologies ens  aïllen.
- Vertader
- Fals
A: Fals

Q: 3. Què li jura? A què es compromet?
A: Fidelitat. Es compromet a ajudar-lo.

Q: 10.  En un telèfon intel·ligent es poden arribar a concentrar més de 1000 aplicacions.
- Vertader
- Fals
A: Vertader

Q: Llegeix la llegenda del cor menjat de Guillem de Cabestany:

Guillem de Cabestany fou un cavaller de la comarca del Rosselló, que confina amb Catalunya i amb el Narbonès. Fou un home molt agradable en la persona, i molt famós en armes, cortesia i servei. I hi havia en la seva comarca una dama que s’anomenava missenyora Saurimonda, esposa de Ramon de Castell Rosselló, que era molt noble i ric, dolent, brau, fer i orgullós. I Guillem de Cabestany amava la dama per amor i sobre ella cantava i feia les seves cançons. I la dama, que era jove, alegre, gentil i formosa, l’estimava més que res al món. I això fou dit a Ramon de Castell Rosselló; i ell, com a home iracund i gelós, va inquirir el fet i va saber que era veritat, i feu guardar a la seva dona. I cert dia Ramon de Castell Rosselló es va trobar passejant amb Guillem de Cabestany, que anava sense gran acompanyament, i el va matar; li va fer extreure el cor del cos i li feu tallar el cap; i feu portar el cor a casa seva, i així mateix el cap; i feu rostir el cor i condimentar-lo amb pebre, i el feu donar a menjar a la seva esposa. I quan la dama l’hagué menjat,

Ramon de Castell Rosselló li digué: “Sabeu què és el que heu menjat?” I ella digué: “No, sinó que era una vianda molt bona i saborosa.” I ell va dir que era el cor de Guillem de Cabestany allò que ella havia menjat; i, perquè ho cregués millor, feu portar el cap davant d’ella. I quan la dama va veure i va sentir això, va perdre la vista i l’oïda. I quan tornà en si, digué: “Senyor, m’heu donat tan bon menjar que mai més en menjaré cap altre.” I quan ell ho sentí, va córrer amb la seva espasa i va voler donar-li al cap; i ella va córrer cap al balcó i es va deixar caure daltabaix, i així va morir.

I pel Rosselló i per tota Catalunya va córrer la notícia que Guillem de Cabestany i la dama havien mort tan traïdorament i que Ramon de Castell Rosselló havia donat a menjar a la dama el cor de Guillem de Cabestany. Va haver-hi gran tristesa per totes les comarques; i la queixa va arribar davant del rei d’Aragó, que era senyor de Ramon de Castell Rosselló i de Guillem de Cabestany. I anà a Perpinyà, al Rosselló, el feu prendre i li va treure tots els seus castells i els feu enderrocar, i li prengué tot quant tenia, i el ficà a presó. I aleshores feu recollir Guillem de Cabestany i la dama, i els feu portar a Perpinyà i posar en un monument davant la porta de l’església; i feu dibuixar sobre el monument com havien estat morts; i ordenà que per tot el comtat de Rosselló tots els cavallers i les dames els celebressin aniversari cada any. I Ramon de Castell Rosselló morí a la presó del rei.

Identifica i escriu els elements característics de l’amor cortès que trobis en aquesta llegenda.

Els protagonistes de l'amor cortès són:

-La dama  [...]

-El trobador [...]

-El gilós [...]
A: missenyora Saurimonda; Guillem de Cabestany; Ramon de Castell Rosselló;

Q: Les prediccions  d'Isaac Asimov arriben després de visitar:
- el Mobile World Congress
- L'exposició Universal de General Motors
- L'exposició Universal de Nova York
A: L'exposició Universal de Nova York

Q: "Els esmorzars es podran demanar el dia abans i t'arribaran a casa a l'hora especificada", deia l'escriptor que ja vaticinava l'èxit del  menjar per portar a casa.
- Vertader (Incorrecta! Deia que els robots programats et prepararien l'esmorzar.)
- Fals (Correcta! Deia que els robots programats et prepararien l'esmorzar.)
A: Fals

Q: S'imaginava ciutats sota terra amb aire net i llum controlada.
- Vertader (Correcta!)
- Fals (Incorrecta!)
A: Vertader

Q: 2. Les prediccions només es basen en observacions subjectives.
- Vertader
- Fals
A: Fals

Q: 3. Els recursos lingüístics dels textos predictius expressen una ordre, un dubte....
- Vertader
- Fals
A: Fals

Q: 4. El temps verbal més utilitzat en els textos predictius és el futur.
- Vertader
- Fals
A: Vertader

Q: La Thermomix i la Nespresso  ja estaven a la cuina  futura que s'imaginava Asimov.
- Vertader
- Fals
A: Vertader

Q: Ompliu els buits amb la paraula que hi correspon:

Ens  posem a treballar a les vuit  del [...]

Té por que el [...]

Demà anirem a l'[...].

Demà el cirurgià l' [...]

Jo vull  [...] un refresc.

Jo també en [...] un.

Quants  [...]  té un triangle?

La meva cosina s'ha casat amb un noi [...]

Jo et regalaré un [...]

Sortiu a esmorzar al [...]

Això ja ho deien els nostres [...]

He rebut un [...] de l'ajuntament.

I tu seu en aquell [...] de la taula.

Estic afònic. Per això no [...]

No em [...] mai les sabates.

Ja s'ha tornat a trencar el [...]

No pateixis, tothom et [...]

Per què [...]begudes, si encara n'hi ha?

En tinc un bon[...]

L'atleta ha superat el [...]
A: matí; mati; òpera; opera; prendre; prendré; angles; anglès; patí.; pati; avis; avís; cantó; canto; cordo; cordó; comprèn; compren; record; rècord
Gap 1 offers: mati; matí
Gap 2 offers: matí; mati
Gap 3 offers: opera; òpera
Gap 4 offers: òpera; opera
Gap 5 offers: prendré; prendre
Gap 6 offers: prendre; prendré
Gap 7 offers: anglès; angles
Gap 8 offers: angles; anglès
Gap 9 offers: pati; patí.
Gap 10 offers: patí; pati
Gap 11 offers: avís; avis
Gap 12 offers: avis; avís
Gap 13 offers: canto; cantó
Gap 14 offers: cantó; canto
Gap 15 offers: cordó; cordo
Gap 16 offers: cordo; cordó
Gap 17 offers: compren; comprèn
Gap 18 offers: comprèn; compren
Gap 19 offers: rècord; record
Gap 20 offers: record; rècord

Q: 5. Les perífrasis de probabilitat emprades en els textos predictius són: és possible que, és probable que...
- Vertader
- Fals
A: Vertader

Q: L'escriptor i bioquímic ja preveia que:
- en un futur ens alimentaríem d'insectes.
- cuinaríem amb llevats processats en varietat de sabors.
- Les impressores 3D ens imprimirien el menjar comestible.
A: cuinaríem amb llevats processats en varietat de sabors.

Q: 6. Una predicció meteorològica es basa en observacions objectives.
- Vertader
- Fals
A: Vertader

Q: Asimov es va equivocar quan va predir que els cotxes volarien a cinc metres de distància del terra.
- Vertader (Correcta!)
- Fals (Incorrecta!)
A: Vertader

Q: 7. El temps verbal característic de les prediccions electorals  és el condicional.
- Vertader
- Fals
A: Vertader

Q: 8.  El teext predictiu es basa en situacions actuals i observacions objectives.
- Vertader
- Fals
A: Vertader

Q: El prolífic escriptor ja va parlar, sense sber-ho, d'internet, de correu electrònic i de les xarxes socials.
- Vertader (Correcta!)
- Fals (Incorrecta!)
A: Vertader

Q: 9. La finalitat del text predictiu és preparar-se per a afrontar el moment en què els fets es produiran.
- Vertader
- Fals
A: Vertader

Q: Assimov creia que la pressió demogràfica faria que s'habités :
- sota l'aigua
- els deserts i les zones polar
- ciutats enlairades per respirar aire pur i net
A: els deserts i les zones polar

Q: 10.  El text predictiu té una finalitat estètica a part de transmetre informació.
- Vertader
- Fals
A: Fals

Q: L'escriptor va vaticinar que la gran malaltia del futur seria l'avorriment.
- Vertader (Genial!)
- Fals (No! Deia que les màquines ens estalviarien tantes feines que no tindríem res a fer.)
A: Vertader

Q: Com es va conèixer la patata a Europa?
A: Quan els espanyols van conquerir el regne dels inques al segle XVI

Q: Digues si les afirmacions següents són certes (C) o falses (F).

- La patata conté vitamina C.
- Vertader (Correcte!)
- Fals (Revisa el text un altre cop.)
A: Fals

Q: A l'exercici anterior has marcat les paraules que havien de dur accent.

Ara  escriu-les correctament.

   originaries [...]

   Asia  [...]

   hibrides   [...]

   acids [...]

   organics  [...]

   Japo     [...]

   basic  [...]

   alimentacio [...]

   eleccio      [...]

   lamines   [...]

   petals      [...]

   aixi [...]
A: originàries; Àsia; híbrides; àcids; orgànics; Japó; bàsic; alimentació; elecció; làmines; pètals; així

Q: Fixa't en les paraules marcades, digues si són pronoms, determinants o preposicions.

RECORDA!

Els pronoms substitueixen i acompanyen verbs.

Els determnants acompanyen noms .

Les preposicions relacionen.

El  viatge he estat preciós.
- preposició
- determinant
- pronom
A: determinant

Q: Tria la resposta correcta:
- Les paraules agudes són les paraules que tenen la síl·laba tònica en l' | última posició
- Les paraules planes són les paraules que tenen la síl·laba tònica en la | penúltima posició
- Les paraules esdrúixoles són les paraules que tenen la síl·laba tònica en l' | antepenúltima posició
- Les paraules agudes s'accentuen | quan acaben en vocal, vocal+s, -en, -in
- Les paraules planes s'accentuen | quan no acaben en vocal, vocal+s, -en, -in
- Les paraules esdrúixoles s'accentuen | s'accentuen sempre

Q: Fixa't en les paraules marcades, digues si són pronoms, determinants o preposicions.

RECORDA!

Els pronoms substitueixen i acompanyen verbs.

Els determnants acompanyen noms .

Les preposicions relacionen.

1. El [...] viatge he estat preciós.
2. Les  [...] tardes se'm fan molt llargues.
3. El teu germà està estudiant, no el [...] molestis.
4. L'àvia està malalta, aniré a veure-la. {1:MULTICHOICE:~preposició ~determinant ~%100% pronom}
5. Va fer la  {1:MULTICHOICE:~preposició ~ pronom~%100%determinant} volta al món en [...] vuitanta dies.
6. Si no tens gana, jo en [...] tinc de sobres.
7. M'agraden els [...]animals salvatges, però no puc anar a veure¡ls. [...]
8. Aquesta [...] casa m'agradamés que aquella. [...]
9. M'he deixat les [...] claus a casa. Deixa'm les [...] de recanvi.
A: determinant; determinant; pronom; preposició; pronom; determinant; pronom; determinant; pronom; determinant; pronom
Gap 1 offers: preposició; pronom; determinant
Gap 2 offers: preposició; determinant; pronom
Gap 3 offers: preposició; determinant; pronom
Gap 4 offers: pronom; determinant; preposició
Gap 5 offers: preposició; determinant; pronom
Gap 6 offers: pronom; preposició; determinant
Gap 7 offers: preposició; determinant; pronom
Gap 8 offers: pronom; preposició; determinant
Gap 9 offers: preposició; determinant; pronom
Gap 10 offers: pronom; preposició; determinant
Gap 11 offers: preposició; determinant; pronom

Q: Classifica aquestes paraules segons que siguin derivades o compostes.

Si en tens dubtes, consulta'n la teoria al llibre al capítol  Formació de paraules.
- aixafaguitarres | composta
- altaveu | composta
- penya-segat | composta
- llibreria | derivada
- emoticona | composta
- mosquitera | derivada
- espiadimonis | composta
- fruiteria | derivada
- prehistòric | derivada
- menjador | derivada

Q: Observa el vídeo i respon les següents preguntes:

Font: https://www.youtube.com/watch?v=-zFn3FKqexk

Qui són els protagonistes?

[...] i [...]

On es coneixen? [...]

Com acaba la història? [...]

El vídeo que acabes de veure és un anunci publicitari. Qui són els detinataris de l'anunci: [...]
A: una noia; un noi; En una festa; No arriben a la cita.; els conductors que es distreuen amb el mòbil
Gap 3 offers: Al carrer; A la universitat; En una festa
Gap 4 offers: Tenen la cita i tornen a quedar.; Tenen la cita i no es veuen mai m´s.; No arriben a la cita.
Gap 5 offers: els joves que surten de festa; els conductors que beuen; els conductors que es distreuen amb el mòbil

Q: Les llengües només es diversifiquen en espai i temps.
- Vertader (Incorrecte!)
- Fals (Correcte.)
A: Fals

Q: Després d'haver estat tota la vida mofant-se'n i menyspreant-lo, quan Pons de Mataplana mor en combat contra els sarraïns, Guillem de Berguedà fa aquest plany lloant-lo, dient que l'ha acusat en fals i demanant-li disculpes, alhora que el situa al paradís entre al seva gent més admirada.

Vegem-lo en la versió original i en la de Titot que la podem escoltar:

Canto plorant, ple de tristor,

per un dolor que em té corprès:

des de la mort de Mon Marquès,

En Ponç, Senyor de Mataplana,

que era gentil, franc i desprès,

i d'excel.lents comportaments,

ben conegut pels seus valors

d'allà, de Sant Martí de tors,

fins aquí baix la terra plana.

Ens ha deixat un gran dolor

que pel país sencer s'ha estès

i cap consol no hi pot fer res,

En Ponç, Senyor de Mataplana;

pagans l'han mort, prô Déu l'ha admès,

per'xò no li comptaran gens

ni els grans pecats ni aquells menors.

Els àngels van dir en cants sonors

que va honrar la llei cristiana.

Marquès, si mai sense raó,

amb mots indignes us he ofès,

errors i faltes he comès;

d'ençà que Déu féu Mataplana,

ningú com vós tan compromès,

ni digne de mereixement

ni encimbellat amb tants honors,

bo i vostres grans antecessors;

i no us faig cap lloança vana.

Si hagués plagut al Creador,

m'hauria fet feliç, Marquès,

que el desamor que ens hem tramès

abans d'eixir de Mataplana

s'hagués tornat en benvolers;

ara tinc molts remordiments

perquè no us vaig prestar socors,

ho hauria fet sense temors

enfront de gent tan inhumana.

Al paradís, al lloc millor,

vostre esperit ha estat admès;

prop de Rotllà i del rei francès

hi ha Mon Marquès de Mataplana;

també el joglar del Ripollès

i el meu Sabata hi són presents;

hi ha dames plenes de favors,

i als peus mil flors pouant rubors,

i l'Oliver, el de Lausana.

 1. En compondre aquest poema, quina intenció tenia el trobador?
A: Lamentar la mort de Ponç de Mataplana.

Q: 3. Què ha canviat entre el moment en què el trobador va escriure el sirventès i el moment en què escriu el plany?
A: L’havia criticat i ara n’elogia la noblesa i la valentia.

Q: 4. Demostra penediment, el trobador? En què es nota?
A: Reconeix que es va equivocar.

Q: Classifica les paraules de l'exercici anterior. 
- Zone 1 | originàries
- Zone 2 | Àsia
- Zone 3 | híbrides
- Zone 4 | àcids
- Zone 5 | orgànics
- Zone 6 | Japó
- Zone 7 | bàsic
- Zone 8 | alimentació
- Zone 9 | elecció
- Zone 10 | làmines
- Zone 11 | pètals
- Zone 12 | així

Q: Els mots aguts acabats en diftong no s'accentuen.
- Vertader (Genial!)
- Fals (No! Perquè tot i ser una vocal, en aquesta posició actua de semiconsonant.)
A: Vertader

Q: RECORDEU que la i i la u en determinados combinacions, formen diftong amb la vocal anterior.

Sovint, però, aquestes combinacions no formen diftong i es pronuncien en síl·labes diferents.

Quan la i o la u és tònica , sempre que les normes d'accentuació ho permetin, cal marcar-ho amb accent gràfic. Quan les normes no ho permeten, cal marcar-lo amb dièresi.

Fixeu-vos en el nombre de síl·labes que tenen aquestes paraules i col·loqueu-les  al requadre corresponent segons si les vocals en contacte es pronuncien en la mateixa síl·laba o en síl-labes diferents.

2 síl·labes | 3  síl·labes | 4 síl-labes
llaüt
eina
comboi
raïm
reüll
 fruita
diürn
Suïssa
reduït
llaurador
trobareu
enlaire
rabiüt
cuinera
paisatge
oïda
administratiu
agraïment
heroïna
proteïna
iincreïble

GRUPS | Es pronuncien en la MATEIXA  síl·laba | Es pronuncien en síl·labes DIFERENTS
AI | [...]                  [...] | [...]
EI | [...] | [...]               [...]
OI | [...] | [...]               [...]
UI | [...]                   [...] | [...]               [...]
AU | [...] | [...]
EU | [...] | [...]
IU | [...] | [...]              [...]
A: enlaire; paisatge; raïm; eina; iincreïble; proteïna; comboi; oïda; heroïna; fruita; cuinera; Suïssa; reduït; llaurador; llaüt; trobareu; reüll; administratiu; diürn; rabiüt

Q: 2. Quines són les qualitats que el trobador atribueix al noble Ponç de Mataplana?
A: Franc, liberal i cortès

Q: T'has fixat bé, Hi ha moltes paraules que has senyalat i encara no les has accentuat i classificat:  són, és i més .

Explica:

1.Com es diu aquest tipus d'accent?

2. Per què duen accent.
A: accenti diacrític.Per diferenciar el significat..
Partly right: diacrític. (50%)
Feedback ("accenti diacrític.Per diferenciar el significat.."): Genial!
Feedback ("diacrític."): Correcte! Però cal que expliquis per què duen accent.

Q: Al llarg de la història s'han parlat unes 100.000 llengües.
- Vertader (Correcte!)
- Fals (Incorrecte!)
A: Vertader

Q: Hi ha  un universal bàsic en totes les llengües quel 'espai  es divideix  entre aquí i allà.
- Vertader (Correcte.)
- Fals (Incorrecte.)
A: Vertader

Q: Aquests mots apareixen a la lectura. Tria un sinònim per a cadascun d'ells.

1. cotxes     [...]                              2. ciutats       [...]

3. rutina      [...]                              4. similar       [...]

5. aparells   [...]                              6. portàtil      [...]

7. avenços  [...]                               8. escola       [...]

9. vaticinar  [...]                              10. oci           [...]
A: automòbil; urbs; costum; semblant; dispositius; transportable; progessos; col·legi; presagiar; lleure

Q: Indica si les afirmacions sobre les normes d'accentuació són vertaderes o falses.

Els mots aguts acabats en -an s'accentuen.
- Vertader (No! Només aquells que acaben en vocal vocal+s, -en, -in.)
- Fals (Correcte! Només aquells que acaben en vocal vocal+s, -en, -in.)
A: Fals

Q: Els mots monosíl·labs, en general, no s'accentuen.
- Vertader (Correcte! Les excepcions són les paraules que duen accent diacrític.)
- Fals (No! Només en duen els accents diacrítics.)
A: Vertader

Q: Els mots plans acabats en diftong no s'accentuen.
- Vertader (No! Recorda menjàveu, cantàveu... el pretèrit imperfet s'accentua perquè actuen de semiconsonant.)
- Fals (Perfecte!)
A: Fals

Q: Visualitza el reportatge titulat Mengem sa i després respon les preguntes que tens a continuació:

                                 Fragment del programa InfoK emès l'11/04/2019

1. Què són els nutrients?
- Substàncies que es troben en els aliments .
- Substàncies que es troben en el cos humà.
- Substàncies que ens aporten energia.
A: Substàncies que es troben en els aliments .

Q: Al món es parlen més de 5000 llengües. D'aquestes, només 60 són parlades per més de 10 milio de parlants; unes 250 llengües tenen més d'un milió de parlants , i el 80% de les llengües són parlades per menys de 100000 persones.

El nombre de parlants, no fa que una llengua sigui més apta que una altra com a mitjà de comunicació. Les llengües són les eines mes eficaces de què disposen els parlants per comunicar-se amb els membres de la mateixa comunitat.

En aquest sentit, doncs, cal entendre que l'existència de tantes llengües és un patrimoni de la humanitat i és  responsabilitat de totes les comunitats lingüístiques mantenir-les com a trets diferenciadors i fer-les aptes i idònies com a vehicles de comunicació en les diferents comunitats en què són pròpies.

Sabem que és molt difícil que coneguis el nom de les llengües o bé on la parlen. Però et posem a prova i si cal pots investigar una mica sobre elles.

Relaciona les llengües següents amb el país del món on es parlen. Hi ha llengües que es parlen en més d'un país.

1. Canadà      [...]  [...]                             7. Nova Zelanda  [...]
2. Estats Units   [...]                                    8. Xile  [...]
3. Finlàndia   [...]                                        9. Regne Unit [...]
4. Groenlàndia  [...]                                   10. Suècia  [...]

5. Kenya    [...]                                           11. Guatemala [...]

6. Noruega   [...]                                       12. Perú [...]
A: inuit; sioux o dakota; maori; sioux o dakota; maputxe; sami o lapó; gal·lès; inuit; sami o lapó; massai; maia; sami o lapó; quíxua

Q: El mot litera significa lletra i no apareix fins al segle XV, i d'aquí prové l'origen de la paraula literatura.

Els trobadors feien litera, és a dir, literatura?
- Vertader (Incorrecte. Perquè les seves poesies estaven destinades a l'oralitat.)
- Fals (Correcte. Perquè les seves poesies estaven destinades a l'oralitat.)
A: Fals

Q: Arrossega i classifica  quines accions que ha de dur a terme el trobador i quines el joglar:
- Zone 1 | cantar
- Zone 2 | compondre música
- Zone 3 | interpretar
- Zone 4 | escriure
- Zone 5 | idear
- Zone 6 | memoritzar les composicions
- Zone 7 | entretenir
- Zone 8 | recitar

Q: Una paraula es pot utilitzar en sentit propi o en sentit figurat. Normalment el context de l’oració en què es troba la paraula ens ajuda a determinar si el seu significat és propi o figurat.

Utilitzem el sentit figurat quan a una paraula li  donem un significat diferent que no es correspon amb l’originari o literal, però amb el qual té alguna relació de semblança.

Dins del sentit figurat també hi trobem les expressions populars.

Algunes vegades apliquem a l'actitud de les persones el nom d'alguns animals. A veure si en sabeu el significat dels següents sentits figurats:
- - és una cotorra | és molt xerraire
- - és un/una gallina | és covarda
- - és un xai | és pacífica
- - és un porc | és bruta
- - és un ase | té poc enteniment
- - és una formiga | és treballadora
- - és un toro | és forta
- - és una mula | és tossuda
- - és una cabra | és esbojarrada
- - és un animal | és groller

Q: Escriu un antònim per cadascuna de les paraules següents que apareixen a la lectura.

1. connectat [...]

2,automàtic [...]

3. substituïble [...]

4. habitar [...]

5. desigualtat  [...]
A: desconnectat; manual; insubstituïble; deshabitar; igualtat

Q: 2. A qui es dirigeix? Quin tractament li dóna: de tu, de vós o de vostè?
A: Al senyor feudal. El tracta de vós.

Q: 2. Qui és el destinatari?
A: Ponç de Mataplana.

Q: Per què comparen Lildami amb Cerverí de Girona?
- perquè les seves cançons parlen de la societat del seu moment.
- perquè les seves cançons declaren l'amor i és correspost .
- Perquè és poesia musicada.
A: perquè les seves cançons parlen de la societat del seu moment.

Q: 3.  Quins són els retrets que el trobador dirigeix al noble Ponç de Mataplana?
A: Traïdor i fals.

Q: 4. En la segona estrofa, en parlar de les dents i les pedres, utilitza un cert humor mofeta o de burla? En què consisteix?
A: Compara les seves dents amb pedres.

Q: Després de visionar  el vídeo, respon les preguntes i digues si les afirmacions són vertaderes o falses.

   Fragment del programa QuèQuiCom emès a TV3 l'11 d 'octubre de 2017

Al món es parlen unes 10.000 llengües.
- Vertader (Incorrecte. Segons la lingüista se'n parlen al voltant de 5000.)
- Fals (Correcte. Segons la lingüista se'n parlen al voltant de 5000.)
A: Fals

Q: Llegiu atentament l'auca dels trobadors.

https://www.auques.cat/auca.php?auca=trobadors (Text:Joan Vilamala ·2005)

Definiu o bé esmenteu un sinònim per a cada un dels mots, locucions i frases fetes que hem extret de l'auca:

Trescar pel pla i la serra (1)

follia (7) [...]

vers destre (11)

bregós (13) [...]

 bel·licós (14)

ser un senyor de malferrar (16),

aplanar algú (8),

a mans besades (21),

malany (23),

quedar-se sense botí (38),

ponderar (39),

ser dropo i ensopit (40),

bufar altres vents (42).

Feu una taula cronològica de l’època dels trobadors fins a Ausiàs March, posant en paral.lel els fets històrics i culturals més importants de la història de la cultura catalana. ( segles XII-XV)

Què sabeu de l’occità, la llengua dels trobadors? On es parla actualment? Quina és la seva situació sociolingüística? (Mínim 15 ratlles).
A: bogeria; bel·licós

Q: 2. Què són les trobairitz?
- Dones que componen poesia durant els segles XII-XV. (Genial!)
- Les amants dels trobadors. (Incorrecte! .Eren dones que escrivien poesia.)
- Un tipus de composició trobadoresca. (Incorrecte! .Eren dones que escrivien poesia.)
A: Dones que componen poesia durant els segles XII-XV.

Q: El mot litera significa lletra i no apareix fins al segle XV. I de litera prové el mot literatura.

Els trobados feien literatura?
- Vertader (Incorrecte. Perquè les seves poesies estaven destinades a l'oralitat.)
- Fals (Correcte. Perquè les seves poesies estaven destinades a l'oralitat.)
A: Fals

Q: Sabeu què és el busuu?

No us preocupeu gens si mai havíeu sentit a parlar d'aquesta llengua.

Únicament  la parlen 8 persones en un poblet remot del Camerun (Àfrica) i han volgut realitzar una campanya publicitària per salvar-la.

Vegem-la:

Respon a la següent pregunta:

Creus que cal fer campanyes publicitàries per protegir les llengües?
- Sí (Un estudi de la revista National Geographic afirmava que cada 14 dies mor una llengua al món. i saps que no només moren paraules. Quan s'extingeix una llengua, se'n va una de les maneres de percebre el món que formen, totes juntes, la cultura humana. Així que tens raó, cal buscar tots els recursos i mitjans per manternir-la viva.)
- No (Un estudi de la revista National Geographic afirmava que cada 14 dies mor una llengua al món. i saps que no només moren paraules. Quan s'extingeix una llengua, se'n va una de les maneres de percebre el món que formen, totes juntes, la cultura humana. Encara penses què no cal fer res per mantenir-la?)
A: Sí / No

Q: Llegeix l'entrada de diccionari de la paraula tros. Escriu el sinònim de tros adequat en el buit corresponent.

Tros m 1 Part, fragment (d’una obra literària), bocí (de menjar), engruna (de pa). Segons la procedència o la manera com s’ha format: retall (de roba, de paper), llesca (de pa), tall (de carn, de peix), llenca (de cansalada, de terra), rodanxa (de carn o d’altres aliments), parcel·la (de terra), estella (de fusta), terròs (de terra). 2 Distància, tirada.

1. A continuació, llegirem un [...] d’una novel·la de terror.

2. Els ocells es menjaven les [...] de pa.

3. S’ha fet dues [...]de pa amb tomàquet.

4.  Quan tallis aquesta peça de roba, no llencis els [...].

5. Per arribar al llac de Sant Maurici, encara us queda una bona [...].
A: fragment; engrunes; llesques; retalls; tirada

Q: Classifica els ingredients amb accent gràfic , segons corresponguin a paraules agudes, planes o esdrúixoles.
- Zone 1 | xampinyó
- Zone 2 | salmó
- Zone 3 | tomàquet
- Zone 4 | espàrrec
- Zone 5 | carabassó
- Zone 6 | tàperes
- Zone 7 | albergínia

Q: Sempre és estiu, del cantant Lildami, pseudònim artístic del terrassenc Damià Rodríguez. es va proclamar guanyadora del Premi Cerverí.

L'escolteu i completeu les rimes que hi falten?

              SEMPRE ÉS ESTIU

Eh, eh, jo vaig venir a aquest món a [...]

eh, jo no creia en l'amor [...],
què va, els dies passaven i jo t'[...]veient en un hivern nuclear...
i de cop tu, i de cop tu, arribes i m'ho poses tot cap per baix i jo només vull dir-te:

Sempre és estiu si estàs [...],
quan em vulguis trobar només has de trucar-me.
Jo ja no sé què em passa, ja mai em sento a casa però
Sempre és estiu si estàs aquí.

Intentant explicar les coses que no vaig [...],
si pogués controlar el futur o el passat [...].
Sé que el teu pare m'odia però te mare em vol de [...],
amb tu marxa l'hivern i torna la [...].

M'agrades més del que mai hagués [...],
m'agrades més del que hagués imaginat.
Camí la costa en un flamant [...]
penso si desperto al teu costat cada dia és [...].

La pasta que necessito no la donen al [...],
cuinant junts la carbonara ara és el meu [...].
Jo no pregunto pel [...],
et miro i dic () demà què vols [...]?

I si em fas [...]un diumenge al sofà,
et diré no perdis el temps que la vida va too fast.
Que lo realment important són les coses que [...],
no les que donen voltes al cap com un [...].

Eh, eh, jo vaig venir a aquest món a jugar eh, jo no creia en l'amor papa,
què va, els dies passaven i jo t'anava veient en un hivern [...]...
i de cop tu, i de cop tu, arribes i m'ho poses tot cap per baix i jo només vull dir-te:

Sempre és estiu si estàs aquí,
quan em vulguis trobar només has de trucar-me.
Jo ja no sé què em passa, ja mai em sento a casa però
Sempre és estiu si estàs aquí.

Definitiu o infinit, com ens veus en un [...]?
Creus que ens haurem discutit o amb una caseta a[...]?
Creus que m'estimaràs quan ja no em quedi [...]?
Quan el que em quedi de músic sigui un got de [...]?

Quan tingui desgastats els tattoos de la pell,
i a la meva mà ja no entri cap anell.
Em trobaràs a faltar quan estigui a 6 sota terra,
en una guerra nuclear o quan exploti la Terra?

Tindrem flors a la mateixa tomba,
o que ens trobarem per carrer i no sabrem ni com va?
Per si demà no ens veiem, he deixat això [...],
t'ho firmo com Damià perquè no oblidis com em [...]

Creus que haurà valgut la pena o que t'arrepentiràs?
Què prefereixes? Grans mentides o mitges veritats?
Viure amb tu és un constant 15 de [...]
i em passo el dia buscant-te com la llum un [...], Dami.

Eh, eh, jo vaig venir a aquest món a jugar eh, jo no creia en l'amor papa,
què va, els dies passaven i jo t'anava veient en un hivern nuclear...
i de cop tu, i de cop tu, arribes i m'ho poses tot cap per baix i jo només vull dir-te:

Sempre és estiu si estàs [...]
quan em vulguis [...] només has de [...]-me.
Jo ja no sé què em [...], ja mai em sento a [...] però
Sempre és estiu si estàs aquí.
A: jugar; papa; anava; aquí; entendre; volviera; gendre; primavera; volgut; deportiu,; estiu; banc; plan; sopar; esmorzar; confessar; fas; pollo a l'ast; nuclear; futur; Begur; cabell; moscatell; escrit; dic.; juliol,; gira-sol; aquí,; trobar; trucar; passa; casa

Q: 2.    Les composicions dels trobadors estan pensades per a ser escrites en un cançoner.
- Vertader (Incorrecte! Eren pensades per ser cantades, ja que la majoria de la gent no sabia llegir.)
- Fals (Correcte! Eren pensades per ser cantades, ja que la majoria de la gent no sabia llegir.)
A: Fals

Q: Completa amb un pronom personal fort.

La tava amiga i  [...] sou una mica esbojarrades.

A [...] m'agradaria ser enginyera.

[...] porto els cabells curts.

Puc venir amb [...] al concert.

Anirem amb tren, i [...]?

Sou molt bona gent, [...].

Vol fer les coses per [...] mateixa.

[...] porta els cabells llargs.

Les veïnes parlen entre [...]

A la meva àvia li parlo de [...].
A: tu; mi; Jo; tu; tu; vosaltres; si; Ell; elles; vostè

Q: Han desaparegut algunes paraules del text ( moltes duien accent). Completa la lletra de la cançó dels Catarres.

Emplena els buits amb la paraula adequada. Cal que sàpigues que totes elles porten accent:

Per tu
no[...] un dels teus amants
[...] creuo l'[...] per tu
i [...] dotze diamants,
un per cada lluna plena
Per tu
[...]a daus amb el perill
Ballo sobre [...] per tu
[...] tota la nit sense[...]
El que jo vull [...] cantar-te fins que arribi l'alba
tornar-me a embriagar amb el teu perfum
mentre a fora el [...] va donant voltes
I riure fins que ens falti l'aire
memoritzar els racons del teu cos nu
tan fora del [...]
Per tu
no seré mai un esclau
però [...] la guerra per tu
i lluito fins l'[...]assalt amb les apostes en contra
Per tu
atrapo bales amb les dents
i [...]les feres per tu
accelero sense frens, de[...] a [...]
Més [...]més amunt jo [...]seguir-te
Més enllà més amunt al costat més salvatge
A: soc; però; Himàlaia; robaré; jugo; lava; aguantaré; dormir; és; món; comú; guanyaré; últim; domaré; zero; cent; enllà; voldria

Justifica si estàs d'acord amb en Manuel  Cuyàs o no. Creus que els joves volen que desapareguin el accents? N'hi ha prou amb el context?

Q: Ho vas fer molt bé
A: Vas fer-ho molt bé.

Q: Em va regalar la mona de Pasqua.
A: Va regalar-me la mona de Pasqua.

Q: Llegeix  i escolta el fragment del  Sirventès contra Ponç de Mataplana de Guillem de Berguedà i, després, contesta les preguntes següents:

M'han dit per què tan seriós

en Claramunt va fer jurar

als seus amics guerrejadors

que sols jaguessin per clapar;

i tot per por de Mon Marquès,

que va jugant al joc estès.

A tot baró vol regar el cul

i a més pretén que resti ocult,

per'xò insisteix i es fot ferreny

que per les dames perd el seny.

Jo seguiré els seus juraments

i amb Mon Marquès mai no jauré,

car no em protegiria gens

ni l'armadura de guerrer;

i em vull guardar el seu aguait:

no fos que a dins sentís l'empait;

a un baró sé, de bona mà,

que Mon Marquès va entabanar.

I, si bé és cert que l'ha enriquit,

ja va pagar-ho a dintre un llit.

Mil vileses i mil enganys

n'hauria dit de tots colors,

mil traïcions i mil danys,

si per Jusiana no fos,

que em va manar que no ho fes mai

i tot i que em daria esplai,

obeiré el seu manament,

prô pagaria molt d'argent

per gosar dir-li com va anar

que matà Pons de Castellar.

1. En compondre aquest poema, quina intenció tenia el trobador?
A: Atacar un rival.

Q: Assenyala el sinònim que convingui segons el context.

Aquest curs tinc la intenció d’aprovar amb bones notes. [...]

Aquell noi fa una lletra inintel·ligible. [...]

Hauríem d’evitar les despeses innecessàries dins la nostra empresa. [...]

La multitud es va aplegar a la manifestació i aclamà el portantveu.[...]

La Joanna va decidir lliurar el llibre a la companya. [...]
A: propòsit; il·legible; supèrflues; ovacionà; deixar
Gap 1 offers: idea; propòsit; causa
Gap 2 offers: imprecisa; difícil; il·legible
Gap 3 offers: injustes; bàsiques; supèrflues
Gap 4 offers: escridassà; exclamà; ovacionà
Gap 5 offers: portar; donar; deixar

Q: Aparella cada paraula amb la seva definició, cal que vigilis si duen o no accent diacrític.
- sol | astre
- deu | número
- mà | extremitat
- mes | part de l'any
- bé | adverbi
- sòl | terra
- món | la Terra
- son | acte de dormir
- té | verb tenir
- ús | acció d'usar
- més | quantitat
- te | infusió
- pèl | vellositat
- és | del verb ser
- us | pronom
- be | xai
- sí | afirmació
- són | del verb ser
- es | pronom feble
- si | condició, nota musical
- déu | divinitat
- què | pronom interrogatiu
- pel | contracció
- vós | pronom fort
- vos | pronom feble
- sé | verb saber
- ma | possessiu

Q: Segons l'autor de l'article qui té la culpa que hagin fet desaparèixer gairebé tots els accents diacrítics?

Cal que justifiquis la resposta.
A: Els joves

Q: Per què creieu que ho fa?
A: perquè rima o no altera el ritme / perquè usa la llengua que s'utilitza al carrer.Hi ha interferències d'altres llengües.
Feedback ("perquè rima o no altera el ritme"): Genial

Q: Omple els buits del diàleg següent amb els pronoms personals adequats:

-Fa molt de temps que no sé res d'en Pep,  [...] en saps alguna cosa?

-Sí, ahir vaig anar a un concert i [...]  vaig trobar i [...]
va donar records per a [...]

-Quina ràbia! Jo també vaig ser[...] .i no [...] vaig  veure!

- [...] érem a la part dreta de l'escenari amb uns amics, però [...] van marxar abans i vaig quedar amb en Pep.

-Per aquella banda no [...] vaig anar.

-Si vols truca[...] i.quedem  un dia d'aquests tots tres.

-[...]agradaria molt. Fa tant de temps que no [...] veiem.

-Apa! No exageris. Fa dos dies que hem començat les vacances.
A: Tu; me'l; em; tu.; -hi; el; Nosaltres; ells; hi; -li; M'; ens

Q: Hi ha un pronom personal que es refereix a la mateixa persona, però es presenta en formes diferents.Indica quin és.
A: mi, jo

Q: Emplena els buits amb guionet o apòstrof segons correspongui:

Torna [...] hi.

L [...] enganyava sovint.

Escolta [...] ns.

Convidar [...] nos.

N [...] hem sortit ben parats.

Menja [...] n.

Porta [...]les.

Apaga [...] ls.

Volia veure [...] us.
A: -; '; '; -; '; '; -; '; -
Gap 1 offers: '; -
Gap 2 offers: -; '
Gap 3 offers: -; '
Gap 4 offers: '; -
Gap 5 offers: -; '
Gap 6 offers: -; '
Gap 7 offers: '; -
Gap 8 offers: -; '
Gap 9 offers: '; -

Q: Ens va comunicar la notícia.
A: Va comunicar-nos la notícia.

Q: Quin és el tema que tracta la cançó Sempre és estiu?
A: amor

Q: A quin gènere trobadoresc relacionaries la cançó de Lildami?
- cançó
- sirventès
- pastorel·la
- albada
- plany
A: cançó

Q: Substituïu les paraules en negreta per un derivat de l’adjectiu que contenen:

El país s'ha tornat pobre.
A: empobrit

Q: En cada frase hi ha una paraula que ha de dur dièresi. Identifica-la i escriu-la correctament

 a) L’accident es va produir en una cruilla de carrers molt estrets.

[...]
b) No cal amoinar-se si la primera prova no surt gaire bé.

[...]
c) Les sequeres persistents poden arruinar molts pagesos.

[...]
d) Diuen que l’accident d’aquest matí ha estat totalment fortuit.

[...]
e) Els dies feiners es reparteixen uns quants diaris gratuits.

[...]
f) Tot feia pensar que probablement es tractava d’un suicidi.

[...]

g) La versió de la policia és més creible que no pas la dels diaris.

[...]
h) Les hores diurnes són, si fa no fa, de les set del matí a les vuit del vespre

[...].

i)Ja us he dit que conduiu massa de pressa!

[...]

j) M'agrada viatjar i conèixer molts paisos.

[...]
A: cruïlla; amoïnar; arruïnar; fortuït; gratuïts; suïcidi; creïble; diürnes; conduïu; països

Q: A sempre és estiu  hi apareixen unes paraules que no estan acceptades a la normativa catalana o be fins i tot barreja diverses llengües:

Escriu la forma correcta:

volviera [...]

deportiu [...]

plan [...]

too fast [...]

Que lo realment [...]

un pollo a l'ast [...]

tattoos [...]

t'arrepentiràs [...]
A: tornés; esportiu; pla; ràpidament / molt ràpid; el que realment; pollastre a l'ast / poll a l'ast; tatuatges; et penediràs

Q: rodó
A: arrodonir

Q: Classifica els pronoms d’aquestes frases en:  possessiu, demostratiu, indefinit, interrogatiu i relatiu.

a No va agafar les seves ulleres, sinó les meves. [...]

b. El mestre ha revisat els exàmens. Alguns estaven molt bé.[...]

c. Aquella cinta està gastada, però aquesta encara rutlla.[...]

d Hi ha tants jerseis, que no sé quin triar.[...]

e. Tothom em pregunta on he anat de vacances. [...]

f. Què et posaràs per anar a la festa? [...]

g. El noi que va venir és el meu cosí. [...]

h.  Tothom  [...] em  diu que això  [...]no és possible

j. Era un matrimoni  que tenia un lloro[...]
A: possessiu; indefinit; demostratiu; interrogatiu; indefinit; interrogatiu; relatiu; indefinit; demostratiu; relatiu
Gap 1 offers: relatiu; demostratiu; indefinit; interrogatiu; possessiu
Gap 2 offers: relatiu.; interrogatiu; demostratiu; possessiu; indefinit
Gap 3 offers: possessiu; indefinit,; interrogatiu; relatiu; demostratiu
Gap 4 offers: possessiu; demostratiu; indefinit; relatiu; interrogatiu
Gap 9 offers: possessiu; indefinit; interrogatiu; relatiu; demostratiu
Gap 10 offers: demostratiu; possessiu; indefinit; interrogatiu; relatiu

Q: De mots compostos n'hi ha que designen qualitats fisiques que ja explica el mot resultant i  altres que no es poden prendre en sentit literal, sinó  en  un sentit més o menys figurat, ja que designen qualitats no físiques.

Relacioneu cada un dels compostos amb l'adjectiu que li correspon.
- cagadubtes | indecís
- llepafils | delicat en el menjar
- milhomes | pedant
- primmirat | meticulós
- tastaolletes | inconstant
- bocabadat | sorprès
- esmaperdut | desorientat
- poca-solta | impertinent
- somiatruites | somiador
- esquenadret | gandul
- caragirat | traïdor
- panxacontent | satisfet
- busca-raons | polemista
- ploramiques | ploraner
- pocavergonya | desvergonyit

Q: La cançó Carnaval dels Amic de les Arts és una cançó sobre les paraules, desitjos i disfresses.
Escolteu la cançó, empleneu els buits i després contesta les preguntes:

 Hi ha una nit concreta

en què tot s'hi val,

fotem una festa,
muntem un [...].
Avui les paraules
també ens [...]
i per un sol dia tot és [...].
Mireu la [...]
com entra, triomfant.
Ens va de [...].
El punt, elegant.
Al mig de la pista,
la paraula "bell"
que avui va amb b alta
i tots estan per ell.
Fixeu-vos en coco,
es fa dir cocó.
Les coses a França
sonen molt millor.
Mireu quina alegria,
n'hi ha un que va de cap.
Visca la [...]i els significats.
Parelles estables:
[...], aiguardent,
[...], [...],
també l'[...]
Avui són [...]
espantasols, celardent,
paratemps, obreclosques
i mil aiguaocells.
Paratemps, obreclosques
i mil aiguaocells.
Perquè avui és Carnaval.
Tenim dret a fer l'animal.
Anar[...]
a significar coses que ens facin els dies més dolços,
no tant transcendents.
Quina pena en parche
no el deixen entrar.
Ets un[...],
et fots i a callar.
Passeja per fora.
Veu quatre [...],
es fa una disfressa i s'intenta [...].
El company [...]
fa un any va destacar
per dur una disfressa
estranya a matar.
Em dic citel·lalàtic,
no veieu que bo que és?
Però aquest any no es complica
i tots l'hem entès.
Vesteix [...],
avui es diu pet.
Com balla la porta:
[...], [...], [...].
El pany que ho intenta...
però quin nyap, Déu n'hi do.
Carai la llumeta, s'abraça amb el pal.
No em digueu [...], avui [...] un fanal.
No em digueu llumeta, [...]soc un fanal.
Perquè avui és Carnaval.
Tenim dret a fer l'animal.
Anar contracorrent
a [...] coses que ens facin els dies més [...],
no tant [...].
L'endemà t'aixeques,
cansat, però content.
Un diumenge s'afronta,
poc a poc i anar fent.
Et mires al [...] i tornes a ser tu.
I creus que és [...] però no ho dius a ningú.
I creus que [...] injust però no ho dius a ningú.
I creus que és injust però no ho dius a ningú.
I creus que és injust però no ho dius a [...].
A: sidral; disfressem; diferent; tertúlia; conversa; polisèmia; para-sol; celobert; trencaclosques; espantaocells.; promisqües; contracorrent; barbarisme; pegats; colar; palíndrom; monosíl•lab; topar; tropa; patró; llumeta; soc; avui; significar; dolços; transcendents; diccionari; injust; és; ningú

Q: La llengua parlada per poques persones...
- no és gaire eficaç per comunicar-se.
- és tan eficaç per comunicar-se com una que tingui molts parlants.
- No cal conservar-la.
A: és tan eficaç per comunicar-se com una que tingui molts parlants.

Q: Heu completat un grapat de paraules compostes que apareixen a la cançó.

Però només una d'elles  necessita guionet.

Recordes quan porten guionet les paraules compostes? Escriu la resposta.
A: Quan la segona comença amb la lletra -r, -s o -x.

Q: Sabeu què fa un cantautor/a? En podeu anomenar algun/a?

I un trobador?

Els separen més de 700 anys, però si esteu atents/es veureu com s'assemblen molt i podreu respondre totes les preguntes que us farem a continuació.

                          Font: fragment del programa els Matins emès a TV3 l'1 de febrer de 2011

La professora Laura Borràs  explica que es diuen trobadors perquè ve del verb trobar.

Explica què significa trobar:

 [...]

Llegeix la definició que recull el  diccionari del mot cantautor

[Image]

Creus que tenen alguna diferència? [...]

Doncs endinsem-nos a descobrir més coses sobre els trobadors.

Aquests poetes  van viure i cantar les seves poesies durant els segles XII i XIII en una llengua diferent a la que parlaven. Cantaven en provençal.

I van fer ús d'una poesia radical i revolucionària. Són autors coneguts i fan lírica sobre un gran tema. Quin?[...]

Aprenem què significa l'amor cortès:

– És el concepte de l’amor que es reflecteix en la poesia trobadoresca. S’anomena així perquè és una poesia de contingut amorós i es desenvolupa a la cort.
– El poeta es declara el vassall enamorat d’una dama (que normalment era la muller del senyor feudal) i li demana que correspongui el seu amor amb un gest amable.

Llegiu què expliiquen en Joan Campàs i Cèsar Carreras. Portal de La Vall de Boí:

És una literatura d'homes: és el món tal com el veien els homes. Aquest món és masculí. Només els homes compten: les úniques dones que apareixen pertanyen a la família de l'heroi (mare, germanes, esposa, filles). La dona ocupa un paper marginal, no té paraula; tots els diàlegs són masculins. Elles ploren, es desmaien... interpreten el paper que convé a l'ordre femení. Sembla que les dones no anaven als torneigs tan sovint com es creu. Quan hi van hi són per excitar els guerrers a una més gran valentia: es combat millor sota la seva mirada; la guerra, o el simulacre de guerra, pren l'aspecte d'una competició de mascles, d'una d'aquestes "bravates eròtiques" que entren en joc en el més elemental dels mecanismes de la vida.
               Joan Campàs i Cèsar Carreras. Portal de La Vall de Boí (Barcelona: UOC, 2002).
A: Comprondre lletra per ser cantada.; Sí; l'amor cortès
Gap 2 offers: No; Sí

Q: Completa la cançó i fes les activitats proposades a continuació:

Compta amb[...]en l'últim sospir de la nit

i en el primer alè del dia.

Als teus llavis, quan badallis,

compta amb [...]

Compta amb mi quan s'oxidin els dies

i si la boira entela els vidres

dels teus somnis, quan no els trobis,

compta amb mi.

I [...] i [...], en una ciutat gelada

desfent la neu a dins dels teus llençols.

I tu i jo, fins que se't curin les ales

[...] seré aquí espantant els teus malsons.

Compta amb [...] en els dies de lluita

si l'esperança et descuida.

Als mals passos hi haurà uns braços,

compta amb [...]

I [...] i jo, en una ciutat gelada

desfent la neu a dins dels teus llençols.

I tu i [...], fins que se't curin les ales

[...] seré aquí espantant els teus malsons.
A: mi; mi.; tu; jo; jo; mi; mi; tu; jo; jo

Q: Descompon les paraules anteriors que hagis classificat com a derivades i identifica'n el lexema i el morfema.

PREFIX | LEXEMA | SUFIX
 | [...] | [...]
 | [...] | [...]
 | [...] | [...]
[...] | [...] | [...]
 | [...] | [...]
A: llibr; eria; mosquit; era; fruit; eria; pre; històr; ic; menj; ador

Q: El seu caràcters ha tornat més dolç.
A: endolcit

Q: Ompliu els espais buits de les frases següents amb els verbs de l'exercici anterior:

No s'han  [...] els mòbils de l'assassinat.

Quan em refredo em [...] l'orella esquerra.

 T'hauràs d' [...] les faldilles si vols anar a la moda.

Tirarem les parets a terra per [...] l'habitació.

Ens hem [...] per causa de la crisi.

Quan arriba la primavera els arbres comencen a [...]

Porta les sabates plenes de fang i  [...] el terra.

En poc temps ha crescut molt i ara tots els pantalons li [...].

Calço un trenta-nou i m'he comprat un quaranta-u; per això les sabates em [...]

La pluja ha [...] el temps.
A: aclarit; sordeja; escurçar; engrandir; empobrit; verdejar; embruta; curtegen; grandegen; refrescat

Q: Escriviu el verb derivat dels adjectius següents:

covard
A: acovardir

Q: Totes les paraules que tens a continuació apareixen a la lectura i han perdut l'acccent.

Escriu-les correctament:

1. poligraf  [...]

2. alcoholic [...]

3. ences [...]

4. medic [...]

5. resso [...]

6. sospitos [...]

7. exit [...]

8. farmacs [...]

9. torax [...]

10. metode [...]

En canvi les paraules policia ,detector,origen, punxant i giny no duen accent. Explica  el cas de cada paraula.

1. policia [...]

2. detector [...]

3. origen [...]

4. punxant [...]

5. giny [...]

Justifica en cada cas el per què porta o no l'accent diacrític la paraula marcada.

1. Si diu o no la veritat? [...]

2. Té un origen mèdic. [...]

3. També és posible distorsionar els resultats. [...]

4. La martingala es va acabar quan... [...]

5. Més publicitat impossible. [...]
A: polígraf; alcohòlic; encès; mèdic; ressò; sospitós; èxit; fàrmacs; tòrax; mètode; És plana i acaba en vocal; és aguda i acaba en consonant; És plana i acaba en vocal +n; és aguda i acaba en consonant; És un monosíl·lab; condició; verb; verb; pronom; quantitat / adverbi / adverbi de quantitat

Q: Et presentem sis fragments de cançons. N'hi ha una per a cada un dels sis dialectes. També les pots escoltar.

Relaciona cada nom del dialecte amb el fragment de la cançó corresponent:
- Encara no m'ho crec I ja torn a ser a un satèl·lit Que fa voltes en línia recta T'has fet desaparèixer I jo he perdut sa corba I s'anestèsia, i he plorat Antònia Font Antònia Font | baleàric
- Eh! Si la nit t'espanta vine aquí tinc un circ de cançons fins a l'alba Eh! Quan et plogui a dins vine a casa tanca els ulls si no veus el camí Txarango Txarango | central
- I encara que siguis pas d'acord*, les bruixes de l’amor* te remenen el ventre i te giten un sort*. Estudiades a la foc*, interdides al convent, te penetren fins al cor* Joan-Pau Giné | rossellonès
- Ella corriva contenta a un corral de vidre fins que amb el pensament se tinyiva de blanc. Franca Masu Franca Masu | alguerès
- Cada dia quan camine cap al mar veig els teus ulls i m'oblide del que faig. Com podria fer per creure'm que ja no t'estime tant? Pinka | valencià
- En un caláix de la memòria s’hi queda tot lo que estimat velles llegendes que muns iaos històries que ells m’han ensenyat Xeic Xeic | nord-occidental

Q: Ompliu l'espai buit amb el primitiu que correspon a la paraula en negreta.

Es el cinquè any que no ve.  Ja fa [...]  anys que no ve.

Li agrada la blancor de la neu.  Li agrada el color [...]

Hi havia un tronquet al mig. Hi havia un [...] petit.

Tot el camí era enfangat. Era ple de [...]

Tenia una ronquera molt forta. Havia quedat ben [...]

És  un animal sanguinari.  Li agrada la [...]
A: cinc; blanc; tronc; fang; ronc; sang

Q: Porten guionet els mots compostos següents:

- Els compostos de dues paraules amb sentit propi cadascuna, la primera de les quals acaba en vocal i la segona comença en R, S, X.

                            para-xocs                                  para-sol
                            penja-robes                               busca-raons
- Moltes expressions repetitives i onomatopeies.

                            xim-xim                                      corre-cuita
                            xiu-xiu                                        gara-gara

- Els mots compostos que comencen amb el nom d'un punt cardinal.

                           nord-est                                      sud-americà

- Quan la primera paraula porta accent.

                  mà-llarg                       adéu-siau                    pèl-roig

Combineu els verbs següents amb els noms de la llista del costat per tal que en resultin mots compostos que designin objectes.

VERBS | parar            passar          comptar  escurar           llevar obrir             portar          gratar       salvar             muntar trencar        cobrir     eixugar
NOMS
neu               vides             brisa               mà                    llamps
 xocs              port              taps                muntanyes        gotes
 taques         closques        dents              llaunes              quilòmetres
 llit                caigudes        càrregues      documents        cel

[...]               [...]

[...]             [...]

 [...]         [...]

 [...]           [...]

[...]          [...]    [...] [...]

[...]     [...]

[...]        [...]

[...]  [...]

[...]     [...]
A: llevaneu; salvavides; parabrisa; passamà; parallamps; para-xocs; passaport; llevataps; llevataques; escuradents; passamuntanyes; comptagotes; paracaigudes; trencaclosques; obrellaunes; cobrellit; comptaquilòmetres; muntacàrregues; oportadocuments; gratacel

Q: Digues si els pronoms destacats són relatius o interrogatius.

RECORDA:

 Els pronoms relatius fan d'enllaç entre dues oracions i substitueixen un element comú, anomenat ANTECEDENT.

1. Vull saber què   [...] han fet.
2. Explica'ns en què  [...] et bases per dir això.
3. La pel·lícula que  [...] vam veure era terrorífica.
4. Van rescatar-lo pel forat en què   [...] va caure.
5. El material amb què [...] ho van construir era defectuós.
6. Pregunta-li què  [...] té entre mans.
7. El sabó amb què [...] es renta és japonès.
8. A la classe on [...] hem d'anar ara ens  ho passarem genial.
9. Què  [...] diuen avui a les notícies?
10. El lloc de què  [...] parla és molt exòtic.
A: interrogatiu; relatiu; relatiu; relatiu; relatiu; interrogatiu; relatiu; relatiu; interrogatiu; relatiu
Gap 1 offers: :; relatiu; interrogatiu
Gap 2 offers: interrogatiu; relatiu
Gap 3 offers: interrogatiu; relatiu
Gap 4 offers: interrogatiu; relatiu
Gap 5 offers: interrogatiu; relatiu
Gap 6 offers: :; relatiu; interrogatiu
Gap 7 offers: :; interrogatiu; relatiu
Gap 8 offers: :; interrogatiu; relatiu
Gap 9 offers: relatiu; interrogatiu
Gap 10 offers: interrogatiu; relatiu

Q: De vegades, d'un sol adjectiu en poden derivar dos verbs, cada un amb un significat propi.

                           Per exemple, a partir de «negre, podem matisar:

                             ennegrir : fer tornar negra alguna cosa

                             negrejar: tendir a ser de color negre

ennegrir | negre | negrejar
enverdir | [...] | [...]
[...] | clar | [...]
ensordir | [...] | [...]
escurçar | [...] | [...]
[...] | [...] | brutejar
refrescar | [...] | [...]
[...] | pobre | [...]
[...] | gran | [...]
A: verd; verdejar; aclarir; clarejar; sord; sordejar; curt; curtejar; embrutar; brut; fresc; fresquejar; empobrir; pobrejar; engrandir; grandejar

Q: Aparella els adjectius següents de manera que en surtin 10 parelles.
- brusc | sec
- difícil | complex
- cert | veraç
- indecís | cagadubtes
- content | joiós
- pesat | feixuc
- diferent | distint
- endreçat | ordenat
- petit | menut
- igual | similar

Q: Omple els buits amb el mot més adequat en cada cas: topada, accident, xoc, sinistre, col·lisió

1. Els dos vehicles van patir una espectacular  [...]   frontal.
2. Va ser un [...] espectacular.
3. En aquell [...]  s'hi van veure involucrats un camió i dos cotxes.
4. Vaig tenir una [...]
contra un arbre amb el cotxe a causa d'una distracció,
5. La Maria i la seva filla discuteixen molt: és un [...] entre generacions
A: col·lisió; acccident; sinistre; topada; xoc
Gap 1 offers: sinistre; topada; accident; xoc; col·lisió
Gap 2 offers: col·lisió; sinistre; xoc; topada; acccident
Gap 3 offers: col·lisió; accident; topada; xoc; sinistre
Gap 4 offers: accident; xoc; sinistre; col·lisió; topada
Gap 5 offers: col·lisió; sinistre; accident; topada; xoc

Q: En el llenguatge escrit usem els punts suspensius per indicar que qui parla no sap què dir, dubta o s'interromp.
- Vertader (Genial!)
- Fals
A: Vertader

Q: Quan ens comuniquem oralment sovint oferim informació no verbal juntament amb la verbal.
- Vertader
- Fals
A: Vertader

Q: Ja has escoltat la diferència de pronúncia entre raïm i mai?

Un cop has llegit i recorda't es normes de la dièresi, ja et pots posar a treballar.

Tots aquests mots hi ha els grups -ue/-ui. Alguns han de dur dièresi sobre la u. Poseu-la-hi.

1. aiguera  [...]
2. linguística [...]
3. delinquent [...]
4. gueyo [...]
5. tràquea [...]
6. unguent  [...]
7. seguent  [...]
8. antiguitat [...]
9. pingui     [...]
10. enquesta [...]
11. bronqui    [...]
12. aqueducte [...]
13. questió [...]
14. seguici  [...]
15. frequent [...]
A: aigüera; lingüística; delinqüent; guenyo; tràquea; ungüent; següent; antiguitat; pingüí; enquesta; bronqui; aqüeducte; qüestió; seguici; freqüent

Q: Llegeix l'entrada de diccionari de la paraula tros. Escriu el sinònim de tros adequat en el buit corresponent.

Tros m 1 Part, fragment (d’una obra literària), bocí (de menjar), engruna (de pa). Segons la procedència o la manera com s’ha format: retall (de roba, de paper), llesca (de pa), tall (de carn, de peix), llenca (de cansalada, de terra), rodanxa (de carn o d’altres aliments), parcel·la (de terra), estella (de fusta), terròs (de terra). 2 Distància, tirada.

1. A continuació, llegirem un [...]d’una novel·la de terror.
2. Els ocells es menjaven les  [...] de pa
3. S’ha fet dues [...] de pa amb tomàquet.
4. Quan tallis aquesta peça de roba, no llencis els  [...].
5. Per arribar al llac de Sant Maurici, encara us queda una bona [...].
A: fragment; engrunes; llesques; retalls; tirada

Q: Pensa, per exemple, en la informació que ens dona l'expressió del rostre d'un amic quan li fem un regal. Resulta més important el gest que allò que ens digui quan li preguntem : T'agrada?
- Vertader
- Fals
A: Fals

Escriu una oració amb els significats contraris dels accents diacrítics que apareixen a l'exercici anterior.

Q: Els elements no verbals (gestos, entonacions, moviments, postura, etc.) només  faciliten a l'emissor  a transmetre el missatge.
- Vertader
- Fals
A: Fals

Q: L'ús d'emoticones en el llenguatge digital s'ha popularitzat perquè transmet emocions de manera fàcil i ràpida.
- Vertader
- Fals
A: Vertader

Q: Completa la graella següent:

sinònims | mot | antònims
[...] | treballador | [...]
[...] | permanent | [...]
[...] | victòria | [...]
[...] | antic | [...]
[...] | fàcil | [...]
[...] | bell | [...]
[...] | constant | [...]
[...] | apocat | [...]
[...] | tranquil | [...]
[...] | madur | [...]
A: tenaç; gandul; durador; efímer; triomf</span><span style="font-weight: normal;">; derrota; vell; actual; senzill; difícil; bonic; lleig; estable; inconstant; poruc; valent; calmat; intranquil; assenyat; immadur

Respon a les següents preguntes: ( si convé busca informació)

Què sabeu de l’occità, la llengua dels trobadors? On es parla actualment?

Q: Quina és l'accepció del mot formació al text?
- Acció de formar
- Educació, instrucció.
- Conjunt de soldats i naus d'una flota.
A: Conjunt de soldats i naus d'una flota.

Q: va mirar encara un moment
A: instant

Q: cap als estranys objectes
A: inusuals / rars

Q: Llegeix aquests dos poemes protagonitzats per animals que tenen noms compostos i completa les activitats proposades:

RATA-PINYADA

Esparracada,
negra i nocturna,
rata-pinyada.

Errant espurna
tost apagada

d'un braserar
on manta bruixa
rosteix la cuixa
d'un ermità.

Pere Quart. Bestiari
CAPGROSSOS

Emprenen el darrer curs
dels estudis de granota.
Ja van per la quarta pota
i es fonen les cues llurs.

Pere Quart. Bestiari

1. Defineix les paraules destacades en negreta al glossari que tens a l'inici.

2. Separa les paraules compostes en els seus components i indica a quina categoria pertany cada paraula simple.

RATAPINYADA:

[...] + [...]

categoria:[...]

CAPGROSSOS:

[...]+ [...]

categoria: [...]

Respon les següents preguntes:

1. Com és, la ratapinyada? [...]

2. Qui rosteix la cuixa d'un ermità?

[...]

3. Per què els capgrossos emprenen els darrer curs del estudis de granota?

[...]
A: rata; pinyada; N+adj; cap; grossos; N+adj; Esparracada, negra i nocturna; Una bruixa; Perquè ja han començat el procés de metamorfosi .
Gap 3 offers: N+adj; N+V; adj+N; adj+adj
Gap 6 offers: adj+adj; N+V; adj+N; N+adj
Gap 7 offers: Elegant, voladora i nocturna; Negra, peluda i bruta; Esparracada, negra i nocturna
Gap 8 offers: Un cuiner; Un capellà; Una bruixa
Gap 9 offers: S'han menjat les potes d'una granota.; Han aconseguit ja tres potes i volen la quarta.; Perquè ja han començat el procés de metamorfosi .

Q: Et ve de gust una pizza? En farem dues, una amb ingredients que duguin accent i l'altra amb ingredients que s'escriguin sense accent gràfic.

Escriu el nom de cada ingredient i col·loca'l a la pizza que li correspon:

[Image]

                                                                       (Material elaborat per Dolors Solé Gras)

Pizza amb accents:[...] [...]

[...] [...] [...]

[...]

Piizza sense accents:[...] [...]  [...] [...] [...][...] [...] [...]
A: xampinyó; salmó; tomàquet; espàrrec; carabassó; tàperes; espinacs; ceba; formatge; pebrot; olives; tonyina; carxofa; pinya

Q: Els dos nois i l'Alba  van poder veure una gran formació de platets voladors que s'atansava remorosament a la llunyania.
- Vertader
- Fals
A: Vertader

Q: En Dídac en sortir del'aigua va recobrar-se ràpidament.
- Vertader
- Fals
A: Fals

Q: L'Alba va poder observar Benaura i  semblava un altre, les cases s'amuntegaven les unes damunt les altres.
- Vertader
- Fals
A: Vertader

Q: Les accions següents corresponen al fragment que acabeu de llegir. Ordeneu-les.
- L'Alba veu com en Dídac cau al toll de la resclosa...
- La terra tremolava mentre a la llunyania s'atansava una formació d'aparells voladors.
- L'Alba es va capbussar a l'aigua.
- Va agafar en Dídac i el va arrossegar cap a la superficie.
- Li va fer la respiració artificial per retornar-lo.
- Benaura semblava un altre amb les cases esfondrades.
- Va anar corrent, amb dificultat, cap a on abans hi havia casa seva.
- La casa ja no hi era.
- Casa seva, esfondrada, era com una tomba que guardava els éssers més estimats.
- L'Alba s'abrapa en Didac que l'havia seguida i ara buscava la seva mare.
- Van trobar la mare de Didac morta.
- Van veure la gàbia amb l'ocell que movia les ales.
- No havia quedat ningú de llur espècie, ni cap mamifer.
A: L'Alba veu com en Dídac cau al toll de la resclosa... / La terra tremolava mentre a la llunyania s'atansava una formació d'aparells voladors. / L'Alba es va capbussar a l'aigua. / Va agafar en Dídac i el va arrossegar cap a la superficie. / Li va fer la respiració artificial per retornar-lo. / Benaura semblava un altre amb les cases esfondrades. / Va anar corrent, amb dificultat, cap a on abans hi havia casa seva. / La casa ja no hi era. / Casa seva, esfondrada, era com una tomba que guardava els éssers més estimats. / L'Alba s'abrapa en Didac que l'havia seguida i ara buscava la seva mare. / Van trobar la mare de Didac morta. / Van veure la gàbia amb l'ocell que movia les ales. / No havia quedat ningú de llur espècie, ni cap mamifer.

Q: Relaciona les definicions que tens a continuació amb les paraules que et donem i que apareixen en el text.

1. [...] Que no té vida.
2. [...] Fruit tou en forma de pera. figues
3. [...] Bruta.
4. [...] Paret que es fa en un riu per a fer pujar el nivell de l'aigua.
5. [...] Lloc profund d'un riu on l'aigua té poc moviment.
6. [...] Boca per avall.
7. [...] Filaments de certes plantes que els serveixen per a arrapar-se als cossos veïns.
8. [...] Raig d'aigua calenta i de vapor que surt de terra de manera intermitent.
9. [...]Esfondrat.
10. [...] Part plana del cantó de baix d'una finestra, on ens podem recolzar o podem posar testos.
11. [...] Els pits
12. [...] Que ho destrueix tot reduint-ho a no res.
13. [...] Sortir aigua o un altre líquid. bollar
14. [...] Tall més o menys profund que es fa a la pell.
15. [...] Amb espai lliure, espaiós.
A: exànime; figues; llorda; reclosa; toll; de bocons; circells; guèisers; aclofat; ampit; sines; anihilador; brollar; clivelles; badívol

Q: Aparella els substantius següents de manera que en surtin 10 parelles de sinònims:

criatura | [...]
hàbitat | [...]
ferrocarril | [...]
descans | [...]
firma | [...]
diferència | [...]
ximpleria | [...]
gat | [...]
guany | [...]
rapidesa | [...]
A: infant; medi; tren; repòs; signatura; discrepància; bajanada; felí; benefici; celeritat

Q: Aparella els adjectius següents de manera que en surtin 10 parelles.

cert | [...]
petit | [...]
igual | [...]
content | [...]
indecís | [...]
diferent | [...]
pesat | [...]
endreçat | [...]
difícil | [...]
brusc | [...]
A: veraç; menut; similar; joiós; cagadubtes; distint; feixuc; ordenat; complex; sec

Q: Aparella els verbs següents de manera que en surtin 10 parelles de sinònims:

atrevir | [...]
enraonar | [...]
decorar | [...]
xocar | [...]
anunciar | [...]
saltar | [...]
reposar | [...]
explicar | [...]
etzibar | [...]
enxampar | [...]
A: gosar; parlar; guarnir; topar; pronosticar; botar; descansar; aclarir; pegar; atrapar

Q: Llegeix l'entrada de diccionari de la paraula fer. Escriu el sinònim de fer adequat en el buit corresponent.

fer
1 Produir, construir, fabricar, elaborar, preparar, confeccionar. 2 Pondre. 3 Engendrar, parir. 4 Treballar, obrar, actuar. 5 Plantar, conrear. 6 Tractar-se, relacionar-se. 7 Cometre, realitzar.

1. El pagès ja ha fet  [...]les patates.
2. La gallina ha fet [...] un ou.
3. La Mireia fa [...]de comptable.
4. El defensa ha fet [...]una falta.
5. Els fills fan[...] el sopar.
6. La gossa ha fet[...] cinc cadells.
7. La Rosa i la Raquel no es fan [...]gaire.
8. La modista ha fet [...]un vestit.
9. Els paletes han fet [...]la casa en 1 any.
10. Els estudiants de matemàtiques fan fet [...]una nova teoria.
A: plantat; post; treballa; comès; preparen; parit; relacionen; confeccionat; construït; elaborat

Q: Escriu un antònim de cadascun dels mots destacats.

1. La Neus ha ordenat  [...]la seva habitació.
2. El Pere és una persona lleial. [...]
3. Les circumstàncies del partit semblen favorables  [...]al meu equip.
4. El cotxe de l Mireia és nou.[...]
5. Engunay les cireres no són gaire dolces. [...]
6. Les temperatures van augmentar. [...]
7. Va ploure i van quedar els carrers molls. [...]
8. Ahir van tancar  [...]les portes de la fàbrica.
9. Van anul·lar  [...] el concert per motius que desconeixem.
10. El van atacar de manera violenta. [...]
A: desordenat; deslleial; desfavorables; vell; àcides; disminuir; secs; obrir; validar; pacífica

Q: Llegiu un fragment d'El crim de la Hipotenusa on 'Emili Teixidor ens descriu la professora de matemàtiques.

Semblava que la veia, petita i nerviosa com una fura, un filferro de nervis, els ulls blau marí molt bonics darrere unes ulleres rodones d'estudiant aplicada que n'augmentaven encara més la grandària, uns ulls que il·luminaven una cara pàl·lida i esquifida d'esquirol, tal com un tros de mar anima les finestres, el nas arromangat, la boca sempre amb una ganyota de disgust, els cabells estirats al darrere i nuats al clatell amb un llacet del color dels ulls, dos clotets a les galtes, sempre vestida de gris, sempre amb la seva cartera grossa de carter de correus plena a vessar de llibres i papers, i les sabates de taló alt per guanyar uns centímetres.

Reescriviu els fragment segúent tot canviant els mots marcats per algun sinònim.

Semblava que la veia, petita i nerviosa [...]com una fura, un filferro de nervis, els ulls blau mari molt bonics[...] darrere unes ulleres rodones[...] d'estudiant aplicada que n'augmentaven encara més la grandària, uns ulls que il·luminaven [...]una cara pàl·lida i esquifida[...] d'esquirol, tal com un tros de mar anima les finestres, el nas arromangat, la boca sempre amb una ganyota de disgust, els cabells estirats [...]
A: menuda i inquieta; bells / bufons; arrodonides / ovalades / circulars; enlluernaven; esblanqueïda i petita / esblanqueïda i diminuta; llisos

Q: Completa el text següent que parla dels tipus d'antònims :

Els antònims són mots que tenen significats [...] . N'hi ha de tres classes: quan són graduals hi ha graus  [...]  entre ells, és a dir, formen part d'una gradació ( sempre - [...] o proper.- [...] ), en el cas dels inversos, el significat  d'un [...]  el de l'altre ( [...]-respondre o pagar-[...] ), finalment quan són complementaris, el significat  d'un [...]  el de l'altre ( cara-[...]  o [...] -ignorar).
A: oposats; intermedis; mai; llunyà; implica; preguntar; cobrar; exclou; creu; saber

Q: Relaciona cadascun dels verbs amb l'antònim corresponent:

1. començar [...]
2. obrir [...]
3. sortir [...]
4. perdre [...]
5. comprar [...]
6. embrutar [...]
7. ajuntar [...]
8. omplir [...]
9. saber [...]
10. anar [...]
A: acabar; tancar; entrar; trobar; vendre; netejar; separar; buidar; ignorar; tornar

Q: Alguns antònims es poden formar mitjançant l'ús de prefixos.

a+típic: atípic

des+igual: desigual

il+legítim: il·legítim

in+humà: inhumà

ir+responsable: irresponsable

Fes l'antònim de les paraules següents, afegint un prefix:

1. social [...]
2. lògic [...]
3. madur [...]
4. conegut [...]
5. possible [...]
6. aeròbic [...]
7. personal [...]
8. tranquil [...]
9. cortès [...]
10. legal[...]
11. mòbil [...]
12. pietat [...]
13. merescut [...]
14. simètric [...]
15. virus [...]
16. permeable [...]
17. confiar [...]
18. empatar [...]
19. esperat [...]
20. repetible [...]
A: antisocial; il·lògic; immadur; desconegut; impossible; anaeròbic; impersonal; intranquil; descortès; il·legal; immòbil; despietat; immerescut; asimètric; antivirus; impermeable; desconfiar; desempatar; desesperat; irrepetible

Q: A l'exercici anterior has pogut llegir 6 textos de les diferents varietats dialectals.

Torna a llegir el text de Ferran Torrent que tens a continuació i substitueix el text senyalat per un pronom adequat o bé digues el tipus de pronom que és :

-No li [...] assegure l’èxit, però faré el que puga per trobar la seua filla. [...]

-Li [...] ho agraïsc enormement -féu l’home [...], molt reconegut.

-Jo [...] tinc una minuta…

-És clar -s’avançà Solapenya [...]- que pense pagar-li [...] la faena. No repararé en despeses.

 -Entenga’m  [...]-intentà aclarir el detectiu [...]

- Açò és un treball nou per a  mi [...]. Fins ara no treballava al tant per cent del material recuperat.

   Ferran Torrent, Penja els guants, Butxana.
A: feble; la; feble; ell; personal; ell; feble; feble; ell; personal
Gap 1 offers: personal; feble
Gap 3 offers: personal; feble
Gap 5 offers: feble; personal
Gap 7 offers: personal; feble
Gap 8 offers: personal; feble
Gap 10 offers: feble; personal

Q: Digues si aquestes expressions són formals o informals, segons el grau de formalitat.

1. Què els ve de gust, per postres? [...]
2. Què voleu per postres? [...]
3. Miri, li prego que abandoni el local ara mateix.[...]
4. Quina hora és? [...]
5. Mira, aquest és en Pere. [...]
6. Miri, li presento la senyora Francesca. [...]
7. Au, vés-te’n a escampar la boira! [...]
8. Perdoni, que em pot dir l’hora que és, si us plau? [...]
A: formal; informal; formal; informal; informal; formal; informal; formal
Gap 1 offers: informal; formal
Gap 2 offers: formal; informal
Gap 3 offers: informal; formal
Gap 4 offers: formal; informal
Gap 5 offers: formal; informal
Gap 6 offers: informal; formal
Gap 7 offers: formal; informal
Gap 8 offers: informal; formal

Q: Tots els idiomes senyalaven cap a un origen comú, cap a l'Àfrica.
- Vertader (Correcte.)
- Fals (Incorrecte.)
A: Vertader

Q: S’ha demostrat que l’anglès i català no tenen el mateix origen.
- Vertader (Correcte!)
- Fals (Incorrecte!)
A: Vertader

Q: Classifica aquestes paraules en columnes.

AMB dièresi | SENSE dièresi
[...] | [...]
[...] | [...]
[...] | [...]
[...] | [...]
[...] | [...]
A: pingui; equació; llengues; quatre; oida; cinquanta; raim; quota; paisos; heroi

Q: No totes les llengües tenen termes per comptar, però sí té per designar blanc i negre.
- Vertader (Incorrecte! Totes les llengües comparteixen el comptar, blanc-negre, emissor-receptor i universals implicatius.)
- Fals (Correcte! Totes les llengües comparteixen el comptar, blanc-negre, emissor-receptor i universals implicatius.)
A: Fals

Q: Escriu les paraules de l'exercici anterior que hagin de dur dièresi:

1. [...]
2. [...]
3. [...]
4. [...]
5. [...]

COMPLETA:

Col·loquem dièresi únicament a les vocals  [...] i [...]
A: pingüí; llengües; oïda; raïm; països; i; u

Q: El parentiu entre llengües es troba amb correspondències sistemàtiques.
- Vertader (Correcte!)
- Fals (Incorrecte.)
A: Vertader

Q: Hi ha llengües al món que designen ahir  i demà amb el mateix terme, perquè no saben què és el futur,
- Vertader (Incorrecte. Ho saben perquè és el dia adjacent a avui.)
- Fals (Correcte.)
A: Fals

Q: Escriu el plural de les següents paraules:

SINGULAR | PLURAL
obliqua | [...]
paraigua | [...]
llengua | [...]
pasqua | [...]
aigua | [...]
euga | [...]
antiga | [...]
ventríloqua | [...]
contingua | [...]
groga | [...]
A: obliqües; paraigües; llengües; pasqües; aigües; eugues; antigues; ventríloqües; contingües; grogues

Q: Empleneu l'espai buit amb la forma que correspongui de la paraula en negreta:

- Un poble suis.                    → Una ciutat    [...]
- Un país llunyà.                    → Uns  [...]  fronterers.
- EI    [...] és el director.→  La Lluïsa és la directora.
- Ets un [...]   → Ets una desagraïda.
- El cabdill sarraí.                   →  Les tropes [...]
- Ho diu el veí.                        →  Ho diu la  [...]
- Volia que jo conduís. →  Volia que tu  [...]
- Què [...], vosaltres? → Què posseeixes, tu?
A: suïssa; països; Lluís; desagraït; sarraïnes; veïna; conduïssis; posseïu

Q: Escriu l'infinitiu, el participi i el gerundi dels verbs següents:

 | INFINITIU | GERUNDI | PARTICIPI
succeeix | [...] | [...] | [...]
traduíem | [...] | [...] | [...]
obeeix | [...] | [...] | [...]
produeixen | [...] | [...] | [...]
contribueixen | [...] | [...] | [...]
influeixo | [...] | [...] | [...]
A: succeir; succeït; succein</span>t; traduir; traduïït; traduin</span>t; obeir; obeït; obein</span>t; produir; produït; produin</span>t; contribuir; contribuïït; contribuin</span>t; influir; influït; influin</span>t

Q: Torna a copiar les oracions i posa accent o dièresi als mots de les frases següents que n'hagin de dur:

1. Les diferents llengues han influit de manera diversa sobre els paisos europeus,
2. [...]
3. En Raul no et pot dur cap ensaimada d'Eivissa.
4. [...]
5. No se quina es la questio ni tampoc quin hauria de ser el pas seguent.
6. [...]
7. L'heroïna del comic, va destruir l'antiheroi.
8. [...]
9. Als alumnes els han reduit les hores d'esbarjo,
10. [...]
11. No t'amoinis per la seva espontaneitat.
12. [...]
13. En Saul t'ha demostrat el seu agraiment a pesar de les consequencies.
14. [...]
15. El trobador tocava un llaut construit amb fusta de faig.
16. [...]
17. Han fet la quarta reimpressió del llibre de linguistica,
18. [...]
A: Les diferents llengües han influït de manera diversa sobre els països europeus,</li><li>Conduien tan de pressa que no van veure el camio carregat de paraigues,</li><li>{1:SHORTANSWER: / Conduïen tan de pressa que no van veure el camió carregat de paraigües,; En Raül no et pot dur cap ensaïmada d'Eivissa.; No sé quina és la qüestió ni tampoc quin hauria de ser el pas següent.; L'heroïna del cómic, va destruir l'antiheroi.; Als alumnes els han reduït les hores d'esbarjo,; No t'amoïnis per la seva espontaneïtat.; En Saül t'ha demostrat el seu agraïment a pesar de les conseqüències.; El trobador tocava un llaüt construït amb fusta de faig.; Han fet la quarta reimpressió del llibre de lingüística,

Q: Substitueix les paraules entre parentèsis d'aquestes frases pel pronom determinatiu corresponent. Selecciona l'opció correcta.

1. [...] Aquesta cosa que has fet no està bé.
2. [...] Cap persona volia ajudar en Pere.
3. [...] Alguna persona ha vist què ha passat?
4. [...] Encara no ho ha vist cap persona.
5. [...] Què era aquella cosa que em vas demanar?
6. [...] Aquella cosa que vas dir no era veritat.
7. [...] No hi ha cap cosa que m'agradi més que llegir.
8. [...] Alguna persona truca a la porta.
9. [...] Aquest fet és impossible.
10. [...] No sento cap cosa.
A: això; ningú; algú; ningú; allò; allò; res; algú; això; res

Q: Uneix aquestes frases com a l'exemple:

                            La casa és nostra.↔ La casa té una porta blava.

                                La casa que té una porta blava és nostra.

                              Fixa't que hem usat un pronom relatiu: QUE

1. M'he llegit una novel·la.↔ La novel·la és molt entretinguda.

[...]

2. Vaig anar a un concert.↔ El concert era de música electrònica.

[...]

3. Els pantalons són nous.↔ La Maria té uns pantalons.

[...]

4. Ens hem comprat un televisor.↔ El televisor no funciona.

[...]

5.Parlaves amb una noia. ↔  El Ricard  i la noia són bons amics.

[...]
A: M'he llegit una novel·la la qual és molt entretinguda. / M'he llegit una novel·la que és molt entretinguda.; Vaig anar a un concert el qual era de música electrònica. / Vaig anar a un concert que era de música electrònica.; La Maria té uns pantalons els quals són nous. / La Maria té uns pantalons que són nous.; Ens hem comprat un televisor el qual no funciona. / Ens hem comprat un televisor que no funciona.; La noia amb qui parlaves és amiga del Ricard.

Q: Substitueix els sintagmes destacats en negreta per un pronom interrogatiu. Recorda escriure la inicial en majúscula al començament de frase.

1. Quina persona [...]pagarà els plats trencats?
2. Quina  cosa [...] t’estimes més?
3. De quina manera [...] has pujat a la teulada?
4. A quin lloc [...] has desat els llibres?
5. En quin moment [...] va sortir de l’hospital?
6. Per quin motiu [...]em mires de cua d’ull?
A: Qui; Què; com; on; Quan; Per què

Q: Completa la lletra de la cançó anomenada Salvem els pronoms febles del grup Brams. Evidentment et tocarà emplenar els pronoms febles i no t'oblidis  de l'apòstrof ni del guionet, en cas que n'hagin de dur.

A la franja litoral
de la costa occidental
mediterrània
hi ha una espècie natural.

El [...] esdevé
una autòctona variant
que va aparèixer[...]
fa prop de mil anys.

Alguns [...]
de què avui [...] fem esment
tenen problemes
d'aparellament.

"Salveu els mots",
[...]va encarregar l'Espriu,
però, ull viu,
salvem[...] tots.

A mercè del predador
i sense cap protecció
el [...]
està en perill d'extinció.

La irrupció
d'espècimens aliens
té molt a veure
amb la situació.

Els entesos
recomanen atenció:
no menystenir[...],
fer[...] lloc.
A: pronom feble; -hi; pronoms; us; ens; -los; pronom feble; -los; -los

Q: Fixa't en les paraules marcades, digues si són pronoms, determinants o preposicions.

RECORDA!

Els pronoms substitueixen i acompanyen verbs.

Els determinants acompanyen noms .

Les preposicions relacionen.

1. El [...] viatge he estat preciós.
2. Quina [...] corbata li regalo?
3. El teu germà està estudiant, no el [...] molestis.
4. L'àvia està malalta, aniré a veure-la. [...]
5. Va fer la [...] volta al món en [...] vuitanta dies.
6. Si no tens gana, jo en [...] tinc de sobres.
7. M'agraden els [...]animals salvatges, però no puc anar a veure'ls. [...]
8. Aquesta [...] casa m'agrada més que aquella. [...]
9. Ningú [...]no és capaç de fer-li entendre..
10. Quina finestra obrim? Aquella, [...]la de la dreta.
A: determinant; determinant; pronom; pronom; determinant; preposició; pronom; determinant; pronom; determinant; pronom; pronom; proonom
Gap 1 offers: preposició; pronom; determinant
Gap 2 offers: pronom; preposició; determinant
Gap 3 offers: preposició; determinant; pronom
Gap 4 offers: preposició; determinant; pronom
Gap 5 offers: preposició; pronom; determinant
Gap 6 offers: pronom; determinant; preposició
Gap 7 offers: preposició; determinant; pronom
Gap 8 offers: pronom; preposició; determinant
Gap 9 offers: preposició; determinant; pronom
Gap 10 offers: pronom; preposició; determinant
Gap 11 offers: preposició; determinant; pronom
Gap 12 offers: preposició; determnant; pronom
Gap 13 offers: determinant; prepposició; proonom

Mireu el vídeo de la sèrie 4 cats on hi podreu identificar diferents parlars del territori de parla catalana en cadascun dels seus personatges:

        4 cats, la sèrie de l'Institut Ramon Llull

         4 cats, la sèrie de l'Institut Ramon Llull

Sabem que l'Alguer està a l'illa italiana de Sardenya.

Explica per què es parla català allí
Feedback: Durant el segle XIV es va repoblar l'Alguer de colons catalans

Q: Mireu el vídeo on Jordi Lara i Lildami reflexionen sobre la poesia ( el teniu enllaçat al mot vídeo).

A continuació i llegiu la notícia i responeu les preguntes:

 Font: https://www.cugat.cat/noticies/cultura/145833/que-es-la-poesia_-jordi-lara-i-lildami-reflexionen-sobre-com-transmetre-el-vers-escrit

La poesia urbana  i els trobadors estan propers perquè fan arribar la poesia a la gent?
- Vertader (Correcte.)
- Fals (Incorrecte!)
A: Vertader

Q: Llegeix les característiques de la poesia trobadoresca  que trobaras a l'apartat de la teoria del tema i tot seguit podràs  completar els seGñuents exercicis.

Llegeix atentament  les cobles següents i escriu l'esquema mètric. Si  cliques damunt dels noms dels poetes podràs escoltar les poesies musicades.

RECORDA: cada rima (que consisteix en la repetició de sons), és una lletra i Fixeu-vos que escrivim les lletres minúscules quan la rima correspon a versos d'art menor (fins a 8 síl·labes) i les lletres majúscules en els versos d'art major (de 9 a 12 síl·labes).

Fixa't en l'exemple:

Si ja fos mais que Dieus m'espires tan

que volcsetz far de vostres bratz sentura;

en tot aitant cum ten lo mons e dura

non es mais res qu'ieu dezir aver tan

             Guillem de Cabestany

Rima: ABBA

            I

Cansoneta leu e plana,

leugereta, ses ufana,

farai, de mon Marques

del traichor de Mataplana,

q'es d'engan farsitz e ples.

A, Marques, Marques, Marques,

d'engan etz farsitz e ples.

                    Guillem de Berguedà

[...]

No el prengueu el fals marit,

Joana delicada!

I

No el prengueu el fals jurat,

que és ruc, mal educat,

Joana delicada!

II

No el prengueu el mal marit,

que és ruc, que és ensopit,

Joana delicada!

                              Cerverí de Girona

[...]

                                           I

D'un sirventes m'es pres talens,

qe razos m'o mostra e m'o di,

e qand faitz er, tendra.l cami

a Miraval tot dreich correns,

a.N Raimon, don ai pesanssa,

car fetz tant gran malestanssa

contra dompnei, don totz tems s'es  vanatz;

e s'anc tenc dreig viatge

de drut cortes, ar camja son coratge.

                            Raimon de Miraval

[...]
A: aababbb; ab ccb aab; abbaccdee

Q: Escolta l'àudio i completa el text:

Suggeriments:

1. Escolta el text complet.

2. Ara emplena els buits.

3. Completa el text i si convé para l'àudio.

4. Escolta el dictat i revisa què has escrit.

  Diu que és [...]i [...] de mots [...]. Que li [...] sense [...]i que no li cal polir-los, que tal com han [...] han de [...],  i que després han de volar lliures per [...] i concerts, per places i carrers, per pobles i ciutats, com [...] de colors que s'enlairen amb el vent. Diu que és funàmbul de vocals [...], de consonants que [...] i apòstrofs[...] que et piquen l'ullet mentre fan [...] per l'esquerra. De punts [...] darrere dels quals sospesa totes les possibilitats futures. Diu que no [...] mai quan les paraules el posen a prova. Que troba la quadratura del cercle, o la curvatura del [...], o el vèrtex impossible del triangle. Que duplica els esforços quan els [...] de la llengua se li enrampen o quan les idees fan[...] a la pica de la cuina i acaben[...] i mandroses. Que si vols jugar amb ell, et diu. A tu, que mai no t'han atret les[...].

Text: Sònia Moll

Àudio: Dictats en línia
A: poeta; jugador; esdrúixols; surten; esforç; sorgit; romandre; recitals; globus; insolents; ensopeguen; burletes; mutis; suspensius; suspèn; quadrat; músculs; mullader; estovades; acrobàcies

Q: Comencem a practicar una mica!

Imagina que ets trobador o  trobairitz  i tens un encàrrec de completar aquesta auca  dels trobadors de trobar lleu i d'aquí, altrament dit rodolí amb rima consonàntica.

Per començar a practicar teniu ajuda i només heu d'arrossegar les paraules al lloc adequat.  Recordeu que la rima és important i una gran ajuda per completar l'exercici correctament.

1. Cantant l'amor i la [...]

 i trescant pel pla i la serra,

2. ...els trobadors i els  [...]

l'any 1100 s'obriren pas.

3. El primer que alçà la veu va ser Guillem de  [...] ,

4. ...que cantava en  [...]

i no pas en vers llatí.

5. A nobles i cortesans,

destinaven els seus [...]

6. Per això, jo tinc entès

que parlem d'amor  [...]

7. Amb follia i ben poc [...]

el nou art guanya terreny

8. En estil més clar o confús:

el trobar lleu, ric o [...]

9. I arreu surten trobadors

que canten la [...]

10. ...del vassall a la [...]

 en balades i cançons;

11....o la lluita i el combat,

amb vers destre i ben [...]

[...]

15. De trobadors catalans
n'hi ha de bons i [...]

16.Com Guillem de [...]
un senyor de malferrar,

17. ...que va fer aquell [...]

que es carrega en Ponç, marquès

[...]

19.Tant, que per reparar el dany,
un cop mort li escriu un [...]

font : https://www.auques.cat/auca.php?auca=trobadors text: Joan Vilamala ·2005
Also offered: fin'amors
A: guerra; joglars; Peitieu; llemosí; cants; cortès; seny; seny; clus; midons; rimat; importants; Berguedà; sirventès; plany

Q: Escolta el text que tens a continuació i emplena els buits que hi falten.

Suggeriments:

1. Escolta el text complet.

2. Ara emplena els buits.

3. Completa el text i si convé para l'àudio.

4. Escolta el dictat i revisa què has escrit.

Al [...]celebrem la Festa [...]al poble dels pares, a prop de Girona. [...] any hi hem anat tots: la meva [...]Gemma i en Joan, el seu nou xicot, el meu [...] Jaume i jo. Crec que al pare no li ha agradat gaire el[...][...] L'ha saludat amb el cap i s'ha girat a regar els geranis sense fer-li més cas. Jo crec que està gelós de tots els nois que la Gemma porta a casa. També està més [...] des que s'ha jubilat, i es [...] de mal de[...]. L'hem deixat al[...]segant la gespa i hem sortit a menjar un gelat[...] els gegants que baixaven pel carrer del forn. En Joan ha dit que tot el poble feia olor de pa acabat de fer [...] de terra [...] M'ha caigut [...]

                                                                                           Text: Sònia Moll

Àudio: Dictats en línia
A: juliol; Major; Aquest; germana; germà; possible; gendre.; sorrut; queixa; genoll; jardí; . Hem trobat; i; humida.; bé.

Q: Escolta l'àudio i completa el text:

Suggeriments:

1. Escolta el text complet.

2. Ara emplena els buits.

3. Completa el text i si convé para l'àudio.

4. Escolta el dictat i revisa què has escrit.

La nostra ciutat [...]un nombre infinit de museus i alguns [...]poc habituals. Evidentment, tenim nombrosos museus d'art i museus que parlen de parts importants de la història del nostre país, però també tenim uns quants museus que s'allunyen d'estereotips i convencions. Els nostres habitants poden visitar quatre museus gratuïtament cada [...] i [...] volen estalviar poden fer-se abonaments trimestrals o anuals. Com que [...] pot fer difícil escollir quan les possibilitats[...]tantes, [...] volem donar un seguit de suggeriments. Així, doncs, per als amants de la música aconsellem el Museu dels Violins i per als amants de la cultura britànica el Museu del [...] Els de tarannà científic poden visitar el Museu de l'Astronauta, els[...] llaminers el Museu de les Postres i els aficionats a l'esport el Museu Olímpic. Per als que els agraden les curiositats hi ha el Museu de la Màquina d'Escriure o el Museu dels Artefactes. I no podríem acabar les nostres recomanacions sense esmentar-vos el museu que ha fascinat tant els nostres habitants com turistes d'arreu del [...]: el Museu de les Paraules.

                                                Text: Mònica Batet

                                                    Àudio: Dictats en línia
A: té; són; mes; si; es; són; us; Te.; més; món

Q: Escolta l'àudio i completa el text:

Suggeriments:

1. Escolta el text complet.

2. Ara emplena els buits.

3. Completa el text i si convé para l'àudio.

4. Escolta el dictat i revisa què has escrit.

Cap dels membres de la seva [...] excepte ella i una neboda que vivia a [...], eren puntuals. El seu fill era un desastre en aquest aspecte i els seus [...] eren molt pitjors. Els dinars familiars començaven normalment [...] de les quatre de la tarda i era complicat trobar culpables perquè tots eren impuntuals. Estava acostumada a escoltar[...] de com els seus familiars havien perdut trens o [...] per aquest motiu. Per [...], des de sempre, havia intentat fer entendre al seu fill les [...] de ser impuntual. Tanmateix, [...] no se n'havia sortit. Quan era petit li posava el despertador a dos quarts de set del matí, però ell sempre s'endarreria i llavors ella havia de [...] ràpid perquè no [...] tard a l'escola. Ella era una [...] puntualíssima i li indignava que el seu fill no ho fos. La seva [...] sempre se'n [...] dels seus laments i li assegurava que a la vida hi havia coses molt pitjors que arribar tard.

                                                                                          Text: Mònica Batet

Àudio: Dictats en línia
A: família,; Suïssa; nets; després; històries</span><b>; feines; això; conseqüències; mai; conduir; arribés; dona; veïna; reia

Q: Llegeix atentament la teoria que trobaràs al capítol de dialectologia abans de començar les activitats.

Arrossega cada dialecte al territori corresponent:

(font Viquipèdia)
- Zone 1 | central
- Zone 2 | balear
- Zone 3 | alguerès
- Zone 4 | valencià
- Zone 5 | rossellonès
- Zone 6 | nord-occidental

Q: Si tens dubtes, abans de començar repassa el capítol de la composició.

Analitzeu següents mots compostos. Escolliu la combinació dels mots que teniu a sota:

coliflor     [...]                                               figaflor   [...]

pocavergonya  [...]                                      ratapinyada   [...]

agredolç         [...]                                        allioli  [...]

capicua   [...]                                                blaugrana   [...]

setciències  [...]                                            malnom   [...]

centpeus     [...]                                           bocamoll   [...]

sordmut         [...]                                        maldecap   [...]

culgròs    [...]                                               capgròs   [...]

vetesifils  [...]                                               milhomes  [...]

filferro      [...]                                            pellroja  [...]
A: N+N; N+N; Adj+N; N+adj; adj+adj; N+N; N+N; adj+adj; adj+N; adj+N; adj+N; N+adj; adj+adj; N+N; N+adj; N+adj; N+N; adj+N; N+N; N+adj

Q: Abans de començar l'exercici, llegeix la teoria sobre els pronoms i aprofundeix el coneixement  sobre el tema.

Arrossega i emplena  els buits de les frases següents amb els interrogatius  que apareixen.

1. [...] no hi estigui d'acord que aixequi el dit.
2. [...] t'ha dit la tutora?
3. [...] anireu de colònies?
4. [...] hora és?
5. [...] t'expresses millor, en català o en anglès?
6. [...] sabrem les notes?
7. [...] val el llibre?
8. [...] dia vas néixer?
9. [...] tenim de deures?
10. [...] l'has trobat?
A: Qui; Què; On; Quina; Com; Quan; Quant; Quin; Què; On

Q: Ja saps quins són els textos predictius? i quines característiques han de tenir? Aprèn una mica més sobre ells i després realitza els exercicis.

Digues si són veritables o falses les afirmacions següents sobre els textos predictius.

1. Els textos predictius volen preparar-nos per a afrontar els fets que poden ocórrer en un futur pròxim.
- Vertader
- Fals
A: Vertader

Q: Abans de començar els exercicis cal que llegeixis l'apartat de teoria dels pronoms.

Digues si els pronoms personals marcats són forts o febles.
- A ell li he deixat els apunts. | fort
- Nosaltres anirem al cine. | fort
- Passa'm la sal quan puguis. | feble
- El llibre que em vas deixar l'he perdut. | feble
- Afegiu la salsa i deixeu reposar-la un minut. | feble
- Els avis han dit que ells no vindran demà. | fort
- Puc venir amb vosaltres al cine? | fort
- Vam enviar-li un WhatsApp. | feble
- He perdut les claus i les necessito per entrar a casa. | feble
- Volia comprar cireres i no en vaig trobar. | feble

Q: De ben segur que t'has quedat amb moltes ganes de saber més i escoltar els trobadors.

Primerament, escoltareu una breu lliçó sobre què recitaven i com ho feien els trobadors.I després  ja anirem a descobrir quins eren els temes principals de les seves poesies trobadoresques.

            Font: fragment del programa els Matins emès a TV3 el 15 de febrer de 2011

Un cop has escoltat l'explicació sobre els trobadors:

Respon les següents preguntes:

1. Què feien els trobadors?
- Composaven cançons per ser destinades a l'oralitat.
- Eren músics medievals que cantaven les cançons del fin'amors per les places dels pobles.
- Poetes que escrivien cançons per ser recollides en un cançoner per deixar testimoniatge d'una època per al futur.
A: Composaven cançons per ser destinades a l'oralitat.

Q: Llegeix el text de la teoria del tema 3 que parla de Joglars i trobadors.

Un cop  has acabat, completa el text amb les paraules correctes que trobaràs a sota.

En el text que acabes de llegir ens parla d'una nova figura. Un personatge que acompanyava sovint al trobador i era qui es cuidava de cantar les poesies a les ciutats o pobles. Aquest  era el [...]. El joglar és una figura emparentada amb la del trobador però no se'l considera un creador sinó un [...] de la lírica trobadoresca. Normalment, el joglar és un personatge que no gaudeix del mateix prestigi social, sinó que és una persona d'origen popular que es dedica a l'[...]., com ara un bufó.

Cantaven en la llengua que parlava la gent i anaven acompanyats d'instruments, perquè ben  poca gent sabia llegir.

Els temes  sobre els quals els trobadors escrivien i els joglars cantaven eren: [...] i  [...]  a un rei.

La feina dels trobadors demanava enginy i temps. No solien fer més de  [...] poemes a l’ [...].

Gràcies als reculls de poesies als conçoners coneixem l’obra de [...] trobadors, entre d'altres alguns reis, com els nostres Alfons I i Pere II. Però entre tots només n’hi ha [...] que fossin dones; eren sempre nobles i cultes, i les anomenaven [...].
A: joglar; difusor; entreteniment; amor impossible; lloar o atacar; deu; any; 350; 22; trobairitz.

Q: Llegeix l'apartat de la teoria sobre els gèneres trobadorescos.

Llegeix i indica de quin tipus de composició es tracta en cada cas:

(Tots els fragments dels poemes els trobeu en la versió catalana).
- Consirós canto i em planyo i ploro pel dolor que m’ha pres i s’ha emparat del meu cor per la mort de Mon Marquès, En Ponç, el noble Mataplana, que era franc, liberal i cortès […]. Marquès, si jo vaig dir de vós follies i mots vilans i descortesos, en tot he mentit i errat, cat mai, des que Déu bastí Mataplana, no hi hagué vassall que tant valgués i que fos tan noble i valent, i tan honrat […]. Guillem de Berguedà | plany
- Cançoneta lleu i plana, lleugereta, sense ufana, faré jo de Mon Marquès, el traïdor de Mataplana, que és d’engany farcit i ple. Ah, Marquès, Marquès, Marquès, d’engany ets farcit i ple. Marquès, beneïdes siguin les pedres de Melgur, prop de Someires, on perdéreu tres dents; però tant se val, les pedres hi són i no s’hi coneix res. Ah, Marquès, Marquès, Marquès, d’engany ets farcit i ple […] Guillem de Berguedà | sirventès
- Entre Lleida i Bellvís, prop d'un riu, entre dos jardins, vaig veure, amb una pastoreta, un pastor vestit de terliç; i jeien entre flors de lliri, besant-se sota l'herba fresca; i mai pastora més bella, més graciosa i més eixerida, no crec que existís; ni crec haver-ne vist que als meus ulls fos tan agradable ni a França ni a Castella. Cerverí de Girona | pastorel·la
- El dia que us vaig veure, senyora, per primera vegada, quan us plagué deixar-vos veure per mi, vaig apartar del meu cor tot altre pensament i es feren ferms tots els meus volers en vós […]. Perquè la gran bellesa i l’agradable tracte i els mots cortesos i l’amorós plaer que sabreu fer m’arrabassaren el seny en manera que des d’aleshores, senyora gentil, no el puc recuperar […]. I és que us amo, senyora, tan lleialment que Amor no em dóna poder per amar-ne una altra […]. Ai!, tant de bo fos ja l’hora, senyora, que veiés que per pietat em volguéssiu honorar tant que només us dignéssiu a anomenar-me amic. Guillem de Cabestany | cançó
- Bon companyó, cante enllà del portell. No dormiu més, que ja sento l’ocell que cerca el dia volant pel boscatge. Ai, si el gelós us venia a fer ultratge! I adés serà l’alba! Girault de Bornell | alba