Title: L'actitud filosòfica (en paper)
Course: Filosofia 1r BAT > Section: Unitat 1 - El saber filosòfic

Llegeix la informació del web "Filosofia: un constant pas del Mite al Logos", resumeix-la, inclou-la en els apunts i, si vols, resol els mots encreuats proposats en el web.

A continuació llegeix els textos i escriu una frase per cada text que expressi com s'hi defineix la filosofia . Quan hagis acabat, tramete-les a través de l'editor de més avall.

Aristòtil: la saviesa

La saviesa ( sophía ) latribuïm en les arts als més consumats en elles, per exemple, a Fídies com a escultor i a Políclet com a creador destàtues, no indicant amb ells sinó que la saviesa és lexcel·lència dun art. Pensem dalguns homes que són savis en general, i no en un sentit parcial o determinat [...]

De manera que és evident que la saviesa és el més perfecte dels modes de coneixement. El savi, per consegüent, no sols ha de conèixer el que deriva dels principis, sinó posseir a més a més la veritat sobre els principis. De manera que la saviesa serà intel·lecte i ciència [nous kai epistéme], per així dir-ho, la ciència capital dels objectes més estimats.

______________________________________________________________

Xavier Rubert de Ventós: de la importància de veure-hi fosc

És quan dormo que hi veig clar, diu el vers de Foix.

I bé, fer filosofia és en certa manera ser prou valent o prou ingenu per acceptar que no hi veiem clar. Per acceptar el desconcert i fins i tot el desfici que ens produeix el que no entenem. Sovint se cita com a frase inaugural de la filosofia lexpressió de Sòcrates: «Només sé que no sé res». I és que, efectivament, la filosofia ni sap gaire ni dóna quasi res. No dóna, per exemple, ni la seguretat que ens ofereix la ciència, ni el gust que produeix lart, ni el consol que ens pot donar la religió. La filosofia no clou, ni culmina, ni satisfà res; la filosofia és més aviat el corc, el verí, la inquietud, leterna recerca del pensament insatisfet, el cul den Jaumet de lesperit.

Atrevir-se doncs a no veure-hi clar i, en lloc de buscar desesperadament una resposta o un significat per a totes les coses (una explicació, un text, un mot, un concepte per apaivagar la nostra angoixa), acceptar que tot sovint no les entenem, això és una actitud filosòfica. Una actitud que més que buscar respostes, el que fa és burxar en les incerteses i qüestionar les preguntes mateixes. [...] Filòsof, en efecte, és aquell qui veu en cada resposta o claredat un nou problema o una nova foscúria. Daquí ve que en lloc de respondre les preguntes tendeixi a dur-les més enllà, i cal reconèixer que en això sassembla molt a les criatures.

X. Rubert de Ventós, Per què filosofia?

________________________________________________________________

Karl Jaspers

La paraula grega filòsof (philosophos) es va formar en oposició a sophós. És a dir, lamant del coneixement, a diferència de qui, en possessió del coneixement sanomenava savi. Aquest sentit de la paraula perdura fins avui: la recerca de la veritat -no la possessió de la veritat- és lessència de la filosofia. [...] Filosofia vol dir fer camí. Les seves preguntes són més essencials que les seves respostes, i cada resposta es converteix en una nova pregunta.

_____________________________________________________

Bertrand Russell: El valor de la Filosofia

De fet, el valor de la filosofia es troba en la seva incertesa. Lhome que no té cap matís de filosofia, va per la vida presoner dels prejudicis que deriven del sentit comú, de les creences habituals del seu temps i del seu país, i de les que shan desenvolupat en el seu esperit sense la cooperació ni el consentiment de la seva raó. Des del moment en què comencem a filosofar, trobem [...] que fins els objectes més ordinaris plantegen problemes als quals només podem donar respostes incompletes. La filosofia, encara que incapaç de dir-nos amb certesa quina és la vertadera resposta als dubtes que suscita, és capaç de suggerir diverses possibilitats que amplien els nostres pensaments i ens alliberen de la tirania del costum. Així, en disminuir el nostre sentiment de certesa sobre el que són les coses, augmenta en força grau el nostre coneixement del que pot ser; refusa el dogmatisme dels que no shan introduït mai a la regió del dubte alliberador. [...] Per resumir la nostra anàlisi sobre el valor de la filosofia: la filosofia ha de ser estudiada, no per les respostes concretes als problemes que planteja, ja que, en general, cap resposta precisa no pot ser coneguda com a vertadera, sinó més aviat pel valor dels mateixos problemes; perquè aquests problemes amplien la nostra concepció de les coses que són possibles, enriqueixen la nostra imaginació intel·lectual i disminueixen, minven la seguretat dogmàtica que tanca lesperit a la investigació; però, sobretot, perquè per a la grandesa de lunivers que la filosofia contempla, lesperit també es fa gran i arriba a ser capaç de la unió amb lunivers que constitueix el seu bé suprem.

________________________________________________________________