Title: LA REPRESENTACIÓ DE L'ESPAI I EL VOLUM
Course: L'Educació Visual i Plàstica i la superació dels estereotips/ 2n d'ESO

INDEX: La representació de l'espai i el volum

Quan en una imatge bidimensional trobem reproduïts de forma coherent els següents indicadors visuals de profunditat i volum, llavors aconseguim crear la il·lusió de la tridimensió.

Aquests indicadors ja van ser utilitzats en èpoques força remotes. Al segle V a. C. es va cel·lebrar un concurs entre dos pintors Zeuxis i Parrasios per determinar quin dels dos era més gran segons citarà quatre segles més tard l'historiador romà Plini el Vell al segle I a. C. en la seva Naturalis Historia.
Quan Zeuxis va destapar la seva pintura de raïms, aquestes semblaven tant reals que fins i tot els ocells van baixar volant i van intentar picotejar-les. Parrasios li va demanar a Zeuxis que destapés la seva pintura que estava coberta amb un drap, Zeuxis va intentar fer-ho i es va adonar que el drap estava pintat, llavors Zeuxis va donar la victòria al seu oponent ja que com es rumorejava Zeuxis deia que "ell havia enganyat als ocells, però Parrasios l'havia enganyat fins i tot a ell".
Malauradament, les seves obres no han arribat fins als nostres dies, les coneixem només a través de textos escrits.

A continuació passeja't per la llicó per conéixer en què consisteix cadascun d'aquests indicadors visuals.

Cal que tingues en compte però, que aquests sovint es donen de forma simultània i han de guardar una relació coherent entre ells. Si entren en contradicció la il·lusió espaial perd versemblança.

Pregunta 1 superposició

La superposició

Els objectes opacs que estan situats devant tapen als que estan darrera.

Bodegó de Zurbarán |  | Bodegó de Luis Meléndez

Quina d'aquestes dues composicions s'utilitza d'una manera més clara l'indicador visual de la superposició?

- El bodegó de Zurbarán
Feedback: Resposta incorrecta. Els objectes estan situats fonamentalment un al costat de l'altre. Només trobem superposició entre els objectes que estan sobre els plats.
- El bodegó de Luis Meléndez.
Feedback: Molt bé! Els objectes estan situats clarament uns al devant dels altres tapant als que estan situats darrera.
- En cap de les dues
Feedback: Torna-ho a mirar. La resposta no és correcta.

Pregunta 1 posició relativa

La posició relativa

Els objectes que apareixen representats més propers al marge inferior de la imatge o del camp visual són més propers. El mateix passa amb el marge superior.

Aquest efecte s'explica perquè els objectes més propers a la línia d'horitzó serien els més llunyans (la línia d'horito se situa a l'infinit) i per tant com més s'apropen els objectes a aquesta, més s'allunyen dels marges del camp visual i de l'espectador

Fixa't en les dues imatges:

En la aquesta s'ha disposat una composició aliniada on tots els objectes es troben situats a la mateixa distància del marge inferior a excepció del raïm. | En la aquesta imatge la composició mostra un aspecte clarament esgraonat en relació al marge inferior seguint la direcció d'una diagonal ascendent

En quina imatge s'obté més sensació de profunditat?

- En la composició 1 aliniada horitzontalment
Feedback: Torna-t'ho a mirar. La resposta no és correcta els objectes es troben tots a la mateixa distància de l'observador, només el raïm i els reflexos de les fruites sobre la superfície estan situats en primer terme.
- En la composició 2 distribuïda seguint una diagonal ascendent
Feedback: Molt ben vist. La disposició esgraonada de cadascuna de les pomes que se separen gradualment del marge inferior contribueix fortament a donar profunditat a l'espai. La distribució seguint la diagonal ascendent que va del marge inferior esquerre al marge superior dret contribueix a donar aquesta sensació de profunditat
- Les dues composicions per igual.
Feedback: Torna-t'ho a mirar. Les diferències compositives són notables, el format també contribueix a reforçar les diferències entre ambdues composicions.

Pregunta1: La disminució de grandària i el gradient de textura

La disminució de grandària i el gradient de textura

La nostra experiència visual ens mostra que objectes que tenen la mateixa mida, van disminuint la seva grandària aparent a mesura que es van allunyant de l'observador.

Quan enlloc de fixar-nos en objectes, ens fixem en una textura com per exemple, la textura d'un terra pavimentat, observem el mateix efecte: la textura es va tornant cada cop més petita i més densa. A aquest efecte l'anomenem gradient de textura.

pintura d'una tomba egípcia | La sega, Malevich

Fixa't en les dues pintures i digues en quina d'elles la reducció de la mida de les figures respon a un criteri de distància respecte de l'observador per crear una il·lusió espacial?

- En les dues
Feedback: Resposta incorrecta. Torna-t'ho a mirar i fixa't en quina d'elles hi hauria una contradicció entre aquest indicador i la posició dins del camp visual.
- En la pintura de la tomba egípcia
Feedback: Resposta incorrecta. Aquí hi ha una contradició amb l'indicador de posició respecte el marge inferior. La disminució de tamany no va relacionada amb un indicador de distància sinó que té un significat simbòlic de diferenciació jeràrquica de la importància de les figures: a major importància simbòlica, major tamany.
- En el quadre de Malevich
Feedback: Molt bé Malgrat tractar-se d'una representació poc naturalista. Els indicadors de profunditat són versemblants creant la sensació de isminució de grandària, posició relativa, superposició i clarobscur són utilitzats en aquesta imatge.

Pregunta 1: la perspectiva lineal i la perspectiva axonomètrica

La perspectiva lineal i la perspectiva axonomètrica

Com recordaràs de classes anteriors podem distingir entre dos tipus de perspectives, les lineals o còniques són les més properes a la imatge visual provocada per l'observació de la realitat.
Amb la perspectiva axonomètrica podem representar de forma molt propera a la imatge visual que ens ofereixen objectes situats a distàncies relativament curtes. Quan apliquem la representació axonomètrica a espais grans es dóna una notable diferència entre la representació perspectiva i la imatge visual que ens mostraria el model real.

La característica fonamental de la representació en perspectiva cònica és que les rectes paral·leles que s'allunyen de l'espectador semblen confluir en un punt anomenat punt de fuga que es troba situat sobre la línia d'horitzó

Perspectiva cònica |  | Perspectiva axonomètrica

El geògraf, 1668, Jan Van Vermeer

L'escola d'Atenes, fresc segle XVI, Rafael Sanzio

En quina de les dues obres s'ha utilitzat la perspectiva lineal o cònica? Tria la resposta més encertada

- En el fresc de Rafael
Feedback: Resposta incompleta Si bé és cert que s'hi ha utilitzat la perspectiva, en l'obra de Vermeer també hi és present.
- En la pintura de Vermeer
Feedback: Resposta incompleta Si bé és cert que s'hi ha utilitzat la perspectiva, en l'obra de Rafael també hi és present.
- En cap de les dues.
Feedback: Resposta incorrecta. Torna-'ho a mirar: Fixa't en el quadre de Vermeer en les direccions lineals que es poden apreciar en la finestra situada a l'esquerra del quadre. En el fresc de Rafael, fixa't sobretot en les línies dels edificis i de l'enrajolat. En ambdós casos veuràs que les línies tendeixen a convergir en un punt que anomenem punt de fuga i que marcaria l'altura de la líni d'horitzó.
- En les dues
Feedback: Molt ben vist! recrea't en l'observació dels detalls

Pregunta 1: la perspectiva aèria

La perspectiva aèria

Els objectes que apareixen més llunyans van perdent nitidesa en els seus contorns i detalls, tornant-se pàl·lids i difosos. Van adquirint una tonalitat blavosa.

Fixa't bé en l'obra de Botticelli i indica l'enunciat més adient

- En aquesta obra podem apreciar clarament com Bottichelli ha utilitzat la perspectiva aèria.
Feedback: Elecció incorrecta. L'afirmació és falsa, ja que si observem l'obra podem veure que es caracteritza per una nitidesa extrema dels detalls..
- Bottichelli no utilitaza en aquesta obra la perspectiva aèria. En aquesta obra tots els detalls estan treballats amb el mateix grau de concreció i nitidesa.
Feedback: Elecció correcta.

Pregunta 2: La perspectiva aèria

La perspectiva aèria

Fixa't bé en l'obra de Leonardo Da Vinci que et mostrem a continuació.
Leonardo va ser un mestre del sfumato. Aquesta tècnica pictòrica consisteix a difuminar els contorns per crear sensació de profunditat. Fixa't doncs que és un exemple clar d'aplicació de la perspectiva aèria.

Velàzquez i Rembrandt també van utilitzar profusament els principis de la perspectiva aèria en les seves obres

Verifica la casella inferior quan hagis gaudit d'aquestes tres obres per passar a la pàgina següent.

- Vull passar a la pàgina següent
Feedback: Molt bé. Continua

Pregunta 1: La il·luminació i el clarobscur

La il·luminació i el clarobscur
La representació dels efectes d'ombra que la llum provoca sobre els objectes crea la il·lusió de corporeïtat i volum.

Per a realitzar el clarobscur hem de considerar els següents aspectes:
1. La font lluminosa focus, llum natural, font d'on prové la llum que il·lumina l'objecte i tipus de projecció que genera.
2. Brillo És la zona que té més llum procedent del focus lluminós.
3. Ombrapròpia és la zona de l'objecte que té menys llum, la zona més fosca
4. Penombra o zona de mitges tintes és la zona que trobem amb valors d'il·luminació intermitjos ja sigui perquè és la zona de trancisió de la llum a l'ombra ja sigui perquè rep la llum reflexada d'un altre objecte o superfície.
5. Llum reflexada és la que no procedeix de la font de llum sinó d'un cos o superfície propera
6. Ombra projectada és l'ombra que projecta un cos sobre una altra superfície.

Aquests recursos gràfics poden ser molt evidents o menys depenent del pas més o menys gradual d'un valor tonal a un altre.

Bodegó de Giorgio Morandi

Exemples d'aplicació de clarobscur en un dibuix científic (Yves Coinneau)

Digues en quina de les imatges següents no s'ha utilitzat el clarobscur

Imatge1 (Bodegó Luis Meléndez- Barroc) | Imatge 2 (La sega, Malevich- Suprematisme) | Imatge 3 (Tomba egípcia)
. |  |
Imatge 4 ( Frontal de Durro- Romànic) | imatge 5 ( Vista de Colliure, 1905, André Derain- Fauvisme) |

- En les imatges 1, 3 i 5 NO S'HA UTILITZAT EL CLAROSCUR
Feedback: Resposta incorrecta. La imatge 1 sí utilitza el clarobscur.
- En les imatges 1,2 i 4 NO S'HA UTILITZAT EL CLAROSCUR
Feedback: Resposta incorrecta. La imatge 1 i 2 sí utilitzen el clarobscur.
- En les imatges 2 i 5 NO S'HA UTILITZAT EL CLAROSCUR
Feedback: Resposta incorrecta. La imatge 2 sí utilitza el clarobscur.
- En les imatges 3 i 4
Feedback: Resposta incompleta Hi ha una altra imatge que tampoc l'utilitza
- En les imatges 3, 4 i 5 NO S'HA UTILITZAT EL CLAROSCUR
Feedback: Molt bé! Has identificat totes les imatges que no utilitzen el clarobscur.

L'espai ple i l'espai buit

L'espai ple i l'espai buit

Tots els objectes que veiem en el nostre entorn i que utilitzem cada dia tenen un volum i ocupen un espai.

Si toquem els objectes podem apreciar-ne el volum i la textura pel tacte, fins i tot amb els ulls tancats.

Alguns objectes tenen espais interiors i exteriors, mentres que altres són massissos.

Alhora estem acostumats a bellugar-nos en un espai tridimensional: amunt-avall (altura), a dreta-esquerra (amplada), endavant- endarrera (profunditat). D'aquí que tinguem fortamant interioritzada una noció espaial que es relaciona amb les nostres experiències visuals del món que ens envolta.

Quins d'aquests dos objectes és un volum massís, la goma d'esborrar o la maquineta de fer punta?

- La maquineta de fer punta
Feedback: Resposta errònia. Torna-t'ho a mirar, si fos massissa no podries fer-la servir.
- La goma d'esborrar
Feedback: Molt bé! No oblidis portar la goma d'esborrar i la maquineta sempre. Et seran molt útils per als treballs a llapis.

L'espai real i l'espai virtual

Els indicadors visuals de profunditat i volum

Són aquelles claus visuals que es troben presents en una imatge i que fan que el nostre cervell la interpreti com a tridimensional independentment de que es tracti d'un espai o volum reals o virtuals.

Entenem per espai virtual aquell que només podem veure però que no podem transitar físicament i com a volum virtual aquell que només podem veure però que no té corporeïtat física real.

Les imatges que veiem en el monitor del televisor tenen un volum i espai reals?

- Sí
Feedback: Resposta incorrecta. Malgrat t'ho pugui semblar només són punts de llum de colors diferents. Es tracta de la realitat re-presentada (tornada a presentar), no de la realitat en si mateixa
- No
Feedback: Molt bé! Malgrat poder representar espais i volums reals, la tridimensió d'una imatge televisiva és tant virtual com ho pugui ser la d'un quadre renaixentista. El seu realisme es basa en una il·lusió òptica. ENHORABONA HAS ARRIBAT AL FINAL DE LA LLIÇÓ. Hem après a mirar quines estratègies utilitzen els creadors d'imatges per donar la sensació de tridimensió a les seves imatges. Recorda però que la millor forma d'expressió és aquella que més s'ajusta a una funció comunicativa predeterminada. T'animem a practicar l'anàlisi i la creació d'imatges.